— 914 
være et vigtigt Sammenligningsmateriale ved blomsterbiologiske 
Studier i vor egen Flora. år 
C. Raunkiær. 
Th. Saussure: Chemische Untersuchungen iiber die Vegetation, 
ubersetzt von Dr. A. Wieler. (Ostwalds Klassiker der exacten 
Wissenschaften. Nr. 15—16. 1890). 
I enhver Videnskab er der visse Navne og visse Værker, til 
hvilke der stedse maa tages Hensyn, og som man nødes til atter 
og atter at vende tilbage til, klassiske Værker, som gjennem ÅAar- 
hundreder danne Grundlag for al videre Forskning. I Plante- 
physiologien er der da navnlig 4 Værker af denne Beskaffenhed: 
Saussures recherches Pere Hales vegetable staticks, Bous- 
singaults Værker og Nigeli's Stårkekårner (,Stivelsebiblenf). Ved 
førstnævnte Værk, der udkom første Gang 1804, skulle vi her op- 
holde os lidt. Naar man sammenligner Kjendskabet til Planternes 
Livsylttringer i Slutn. af forrige og Begyndelsen af dette Aarhundrede, 
er Forskjellen overraskende og nærmest fremkaldt ved de Frem- 
skridt, Saussures Undersøgelser frembragte, og som række baade 
den physiske og chemiske Physiologi. Pladsen tillader ikke her at 
fremdrage i det enkelte, hvori det Fremragende i disse talrige 
Undersøgelser bestaaer; dette have andre tidligere gjort”); det 
skal dog bemærkes, at de exacte Methoder og den klassiske Frem- 
stilling søger sin Lige. Saussure stillede sine Spørgsmaal til Na- 
turen klart og exact, derfor fik han tydelige og haandgribelige 
Svar; derved er hans Behandling af Spørgsmaalene i sin Helhed 
skabende og uovertruffen. — Under disse Forhold er det ingen- 
lunde let at læse eller forstaa S./s Værk, og heri ligger ogsaa 
Grunden til, at det ofte er bleven misforstaaet og mistydet. Der- 
til kommer, at S. ikke opstiller Theorier, men af sine Data kun 
udleder det, som en fin Skeptik og en glimrende Logik tillader 
ham at udlede, ikke andet. Værket er under disse Forhold ikke 
af den Beskaffenhed, at man kommer til Bunds i det ved at ar- 
beide det igjennem een eller to Gange; nei, det er som Sachs 
(Gesch. d. Bot. p. 539) siger: ,—wihrend es dem Leser iiberlassen 
bleibt, sich die Uberzeugung selbst zu erwerben. Es var eben 
kein didaktisches, sondern ein grundlegendes Werk, welches 
— — Thatsachen faststellen wollte." Det er en Fylde af Forsøg 
og af Kjendsgjerninger, et rigt Skatkammer, og man kan atter 
og atter tage Excerpter derfra; man bliver aldrig færdig. Under 
Erkjendelsen af den Uendelighed af plantephysiologisk Literatur, 
der seer Lyset i vor Tid, og ved Sammenligning mellem denne 
og Saussure's, Hales”, Niigeli” s og Boussingaults omtalte Skrifter 
føres man til at indrømme, at man maa gaa til Klassikerne 
for at se og lære at kjende den ægte, empiriske Behandling 
af Videnskaben, som er bleven den til Del af de Mænd, af 
hvem den er grundlagt og baaren frem gjennem Tiderne, og man 
opfatter dette intet andet Sted saa godt som hos Saussure, hvor- 
for hans Værk er dobbelt vigtigt. Men, idet Flere og Flere i nyere 
Tid have lagt sig efter Plantephysiologien, er Originaludgaven af 
dette Fundamentalværk bleven saa sjelden, at de enkelte Exem- 
plarer næsten ere gaaede fra Haand til Haand. I mere end een 
Henseende er det derfor et glædeligt Tidens Tegn at se en ny 
+) jvfr. Sachs: Geschichte d. Botanik bis 1860. — 1875. pag. 537 og navnlig 
k. Pedersen: Forelæsn. over Plantefysiologi. I. 1883. pag. 98—114. 
