218 
ninger af ikke mindre end 5 Naaletræer, nemlig Lærk, Zirbelfyr, 
Rødgran, Skovfyr og Bjergfyr, men af dem alle har Bjergfyrren 
beholdt den beskedneste Plads for sig, nemlig de vaade Mosedrag 
og deres forsumpede Bredder; påa denne usle Bund, som de an- 
dre Træer vrage, findes den dog i velvoxne Exemplarer, men dens 
yderst langsomme Væxt viser, at den kun nødtvungen har valgt 
saadanne Localiteter. Et andet Sted i nogen Afstand herfra fin- 
des ejendommelige Afbrydelser af tætvoxende buskformige Bjerg- 
fyr i Lærkeskoven, og det viste sig her, at det var en gammel 
Lavinevei, Bjergfyrren havde taget tiltakke med, ikke fordi den 
særlig havde tiltalt den, men fordi Lærken ikke hår kunnet 
komme frem mellem de løse Blokke. Der skildres ogsaa andre 
Vegetationsforhold som Støtte for den Anskuelse, at Bjergfyrrens 
- Forekomst navnlig er betinget af, at den unddrager sig Concur- 
rence med andre Træarter. Herefter gjennemgaaes Forholdene i 
Syd-Baiern og Riesengebirge, men Pladsen tillader ikke at gaa 
ind paa disse Skildringer. — 
I et 3die Afsnit gjøres Rede for Skovfyrrens Bygning og Liv 
paa naturlige Voxesteder (Yde Bd. S. 257—332). Skjævheden i 
Koglerne tillægges der ikke videre Betydning som Varietetsmærke, 
men det er dog for den, der indgaaende har syslet med denne 
Sag, muligt at kjende Koglesamlinger fra forskjellige Lokaliteter, 
f. Ex. dem fra Riesengebirge fra de østlige Alper og de mellem- 
tyske Bjerge, og saadanne atter fra Dauphinés,' der synes at falde 
sammen med Formerne fra Pyrenæerne og Aragoniens Bjerge. 
Jo længere man fra disse sydligste Egne drager mod Nordost, 
desto mindre, regelmæssigere og spinklere byggede blive Koglerne, 
og desto mere tåbe de deres Prydelser af Kroge og store Torne. 
Stillingen af Koglerne og Kimbladenes Antal kan Forf. heller ikke 
tillægge nogen Værdi for Adskillelsen eller Begrænsningen af 
Formerne. Forf. gjennemgaaer dernæst Træets Væxtformer paa 
forskjellige Localiteter, og medens han i Almindelighed indrøm- 
mer, at de locale Forhold have en betydelig Indflydelse paa de 
Former, hvorunder Træet forekommer, have hans Undersøgelser 
ledet ham til at frakjende Jordbundens chemiske Beskaffenhed 
nogen Indflydelse i denne Henseende. Formen er til en vis Grad 
constant, saaledes at den holder sig i Culturer paa gunstigere 
Localiteter, eller man kan sige, at Variationerne saavel rumme 
constante Eiendommeligheder som saadanne, der umiddelbart frem- 
gaa af Voxestedets Indflydelse. Lige som Forf. tager Afstand fra 
Willkomms Opfattelse af den systematiske Betydning af for- 
skjellige Forhold i Koglen, såaledes stemmer .hans Erfaringer 
heller ikke med W.s Udtalelse, at Bjergfyrren først og fremmest 
behøver et betydeligt Kvantum atmosphærisk Nedslag og Luftfugtig- 
hed. Der meddeles dernæst en Række interessante Undersøgelser 
og Betragtninger over Træets Forekomst og Forhold til andre 
Træarter med det Resultat, at Bjergfyrrens Forekomst i aldeles 
overveiende Grad er betinget ikke af meteoriske og geognostiske 
Aarsager, men af Kampen med Rivalerne og det Stadium af 
Vandring, paa hvilket Arten befinder sig. Endelig behandles ud- 
førligt Bjergfyrrens Forhistorie og dens Characteristik som Art. 
Afhandlingens 4de Afsnit (llte Bd. S. 1—38), Bjergfyrrens 
Forhold til Danmarks Skovcultur, er af mere praktisk Natur, og 
skal derfor ikke omtales her, men Ref. skal slutte sin Anmeldelse 
med en Opfordring til vore Botanikere om at gjøre sig bekjendte 
med det foreliggende Arbeide, hvilket der er saa meget mere 
