225 
Porevolumen mellem 50—60/,. Her er Jorden såa løs, at Plan- 
terne af tredie Gruppe kunne vandre med Lethed. 
Naar et Bøgeparti fældes, sygner Asperula- Vegetationen 35 
Meter eller mere ind under den resterende Skov, ialtfald naar 
dennes Rand vender mod Syd; Løvet blæser bort, Asperula og 
Oxalis etc. blive abnorme med vantrevne Former; Stellaria nemo- 
rum forsvinder meget hurtig, Viola silvatica kan holde sig noget 
længere; længst holder paa disse Steder Anvmone nemorosa sig; 
Melica uniflora og andre, som har dybere liggende Rhizomer, for- 
svinde ogsaa temmelig snart. Kort efter indvandrer nye Plante- 
former, der væsenligst ere Tueplanter: Veronica officinalis, Dactylis, 
Luxula, Poa nemoralis, Aira caespitosa, Lapsana cammunis, Hiera- 
cum murorum (,Hundegræsvegetationen”). 0. fl. Eiendommeligt 
er det, at Majanthemum, der dog er en Rhizomplante, ligeledes 
vandrer ind paa dette Stadium, men dens Rhizoms biologiske 
Forhold ere andre. Paa de omtalte af Sol og Vind udtørrede 
Partier findes kun Regnormeexcrementer af smaa i Overfladen 
levende Former forskjellige fra åe store, der dannes under Løv- 
dækket; de Regnormetuer, der forekomme paa den ubeskyttede 
Bund, ødelægges hurtigt af Regnskyl, Sol og Vind, overhovedet 
af Atmosphærilierne. Det er saaledes Regnorme + Løvdækket, 
der i indbyrdes Forbindelse frembringer den muldede Bunds 
charakteristiske løse Structur, der synes nødvendig for Udviklingen 
af Rhizomplanterne. En ganske anden Art Muld paa 1—3 Ctm.'s 
Mægtighed dannes i Skovranden af smaa Lubricineer og Insecter. 
der kun danne et ganske tyndt Muldlag over en forresten fast 
Bund, i hvilken hverken store Regnorme eller Muldvaåarpe udføre 
nogen Bearbeidning. Den her forekommende Vegetation er en 
Dværgvegetation. Agrostis vulgaris var. tenella er charakteristisk. 
Localiteten udmærker sig ved Fattigdom paa Blomster, ved dimi- 
nutive Expl. af Arten, Dværgformer, der danne ligesom et tæt 
afhugget og blomsterløst Græstæppe —- saaledes især mod Vest. 
Ved den sydlige Skovrand optræder især Hieracium Pilosella 
tilligemed Mos og Lav. I den nordlige Udkant af Skoven fore- 
kommer især en kraftig Mosvegetation, der hurtigt fremkalder 
tørvagtige Dannelser med Blysand og Ahl som paa Jyllands Heder, 
selv i såa frugtbare Egne som f. Ex. i Stevns. 
Ogsaa i selve Maarlaget i Bøgeskove findes Rhizomer: Vaccinium 
Myrtillus, Majanthemum, Aira flexuosa, Trientalis. Men dette 
Lag er ogsaa endnu løsere end Mulden, Hulrum 60 %,: under 
Maaren er den egentlige mineralske Jord særdeles tæt og fast, og 
her findes slet ikke Rhizomer. 
Efter Foredraget fulgte en livlig Discussion, hvori Prof. Lange, 
Prof. Warming, Cand. Johannsen og fiere deltoge. 
Mødet den 14. Februar 1891. Tilstede: Apotheker Boysen, Lærer 
Claudi-Hansen, Stud mag. Didrichsen, Cand. theol. Feilberg, Gartner 
Friedrichsen, Frøken Hallas, Assessor pharm. Hempel, Stud. mag. 
Ipsen, Cand. pharm. Johannsen, Cand. pharm. Kruuse, Professor 
Lange, Cand. mag. Lange, Dr. phil. Poulsen, Cand. mag. Raunkjær, 
Dr. phil. Rosenvinge, Docent Rostrup og Professor Warming. 
Professor Lange indledede en Discussion om nogle i den syste- 
matiske Botanik forekommende Nomenclatur-Spørgsmaal. 
Nedenstaaende Referat er en noget fyldigere Fremstilling af 
de herhen hørende Spørgsmaal end de i Virkeligheden fremkom 
paa Mødet, men da de have saa stor Interesse, anse vi det pas- 
sende at lade dem fremkomme her til Overveielse for Landets 
Botanikere. 
