uden at Sukker dannes. Tannin er altsaa rimeligvis identisk 
med en Digallussyre, til hvilken Mening Ref. seer, at ogsaa Beil- 
stein (Handb. d. org. Ch. II. 1888. p. 1219.) hælder. -— Dernæst 
gjør Forf. opmærksom paa, at de almindelige Reactioner (Jern- 
salte, Blaafarvning) paa Garvestof ere utilstrækkelige, fordi Farv- 
ningen lige saa vel kan indtræde ved Tilstedeværelsen af visse 
Benzolderivater, .f. Ex. Pheno!l. Derpaa stiller han klart og con- 
cist sit Spørgsmaal: Hvilke Reagentier ere at bringe i Anvendelse 
ved Iagttagelser over Tilstedeværelsen og Fordelingen af de Stoffer, 
der i den levende Celle give Garvesyrereaction? Det interesserer 
at se, at Forf. har søgt at løse dette Spørgsmaal åd comparativ 
Vei: baade macro- og microchemisk. Vi skulle nærmere see paa 
Reactionerne. 
1) Osmiumsyre er allerede af Stadler, som (1886)%) indførte 
den i Mikrochemien omtalt som usikker; dette kan Biittner be- 
kræfte. 
2) Molybdænsur Ammoniak kan ifig. Braemer (1889)%+) og nu 
Bittner ikke anvendes; det er usikkert. 
3) Farvestoffer. Methylenblaat er ubrugeligt, hvilket Pfeffer 
i 1886%%%) tydelig og nu Briittner til Overflod have lagt for Dagen. 
4) Kaliumsforbindelser ere ubrugelige. 
5) Natriumforbindelser (N. wolframicum, Braemers Reaction) 
kan ikke anvendes overfor den levende Celle. 
6) Endelig skulle vi med Biittner se lidt paa Jernsaltene. 
Disse ere ikke alle anvendelige, hvad Sachst) forlængst har an- 
tydet. . Bruges kunne: 1) Ferrum citrico-ammonicum, 2) F. c. 
cxydatum (næsten neutraliseret med NH,.), 3) F. sesquichloratum 
(næsten neutral.); de give alle den bekjendte blaa eller blaaviolette 
Farvetone, som dog efter Ref..s Skjøn heldigst burde bestemmes 
ved Hjælp af en Chromotaxitt). — Disse Reagentier ere altsåa de 
eneste. Forf. har kunnet anvende; han beretter nu om deres Fin- 
hed, studeret macrochemisk og qvantitativt. I Anledning af de 
store Tabeller henvises til Originalen. 
Garvestofreactionen beskrives hos Cryptogamer (Zygnemå 
cruciatum, subtile, setiformis, Spirogyra brevis, Braunei o. fl., 
Mesocarpus sp., Desmidium Swartzii, Protococcus viridis, Clado- 
phora, Conferva, Draparnaldia, Oedogonium, Vaucheria sp.) samt 
Phanerogamer (talrige Cruciferer), dens nærmere Forhold 0. s. v.; 
endelig kommer Forf. (pag. 44—58.) i ,,Historisches" ind paa Garve- 
stoffernes Physiologi i dens historiske Udvikling lige fra Karsten, 
der første Gang (1847) gjorde opmærksom paa Garvestof i Planterne, 
og op til vore Dage. 
Det hele Arbeide (64 Sider) gjør Indtryk af Ro, Stilfærdighed, 
Orden og Nøiagtighed og er uundværligt for enhver, der vil give 
sig af med Garvestoffernes Physiologi. Det er udført under speciel 
Veiledning fra Rees's og Bokorny's Side. 
J. Christian Bay: 
0. Loew: Bemerkung iiber die Giftwirkung des destillirten Was- 
sers (Landwirtschaftl. Jahrbicher. XX Hefte 1. 1891.) og E. Schulze: 
+) S. Stadler: Beitr. zur Kenntnissd. Nektarien u. d. Biologie der Bliithen. 
Diss. Ziirich. — Berlin 1886. pag. 76. 
+x) Un nouveau réactiv histochim. des tannins (Bull. soc. hist. nat. de Tou- 
louse; séance 23 janv. 1889). 
+) Untersuch. bot. Inst. Tiibingen. II, pag. 183 og (navnlig) 190. 
+) Ueb. einige neue mikroskop. chem. Reaktionsmethoden. (Sitzber. d. k. k. 
Wiener. Akad. d. Wissensch. Vol. XXXVI, 1859, pag. 24). 
ft) En fortræffelig Chromotaxi er for nylig udgiven af Saccardo. 
