45 
i Valget af Føden er den ikke for ensidig; foruden Fiske og 
Krebsdyr kan den tage Havbundens Skaldyr; og den har endnu 
saa stor Flyve-Evne, at den hurtig kan undvige, naar Isen kommer. 
Skjønt Lomvie og Søkonge (Uria arra, Mergulus alle) 
begge, hver i sin Retning, ere noget mere særlig tillempede 
som Dykkere, ere de dog ikke såa ensidig udviklede, at de 
ikke i Hovedsagen ere stillede under samme Vilkaar som 
Tejsten. 
Men selv om nogle Landfugle og Søfugle midt om Vin- 
teren kunne sees i Nord-Grønland, er dog Hovedmængden af 
de samme Årter, i hvert Fald af de fleste af dem, vandret mod 
Syd, til Syd-Grønland eller længere bort, og dér ere de trufne 
sammen med adskillige andre af Grønlands haardføre Fugle, 
med Stokand, Strømand, Havlit, Hvinand, Toppet Skallesluger, 
Stormfugl, Sortgraa Ryle, Svartbag, Hvidvinget Maage, Ride, 
Ismaage, Kjove, Skarv og Havørn, der overvintre enten i Syd- 
Grønland (eller i den sydligere Del af Nørd-Grønland) eller paå 
Havet i Nærheden eller i de nærmeste sydligere Lande, for 
ved første Foraarstegn at vende tilbage til deres Hjem. 
Åt Stokanden (Anas boscas) er istand til at udholde Vin- 
teren i Grønland, er underligt nok. Som ikke-dykkende, eller 
dog ganske uvant med at dykke, er den jo nødt til at holde 
til paa Steder, hvor Vandet er grundt og derfor let dækkes af 
Is, medmindre den paa det dybe Vand kan finde drivende Tang 
med Snegle og Muslinger eller Krebsdyr svømmende i Over- 
fladen i saa stor Mængde, at den omtrent kan skovle dem op. 
Hvad der hjelper den over Vanskelighederne, er vist dens Evne 
til at leve af mange Slags Føde, baade af Plante- eg Dyre- 
verdenen, og dens gode Flyve-Evne, der sætter den istand til 
snart at finde de Steder, der egne sig for den. Et Fortrin 
fremfor de fleste andre Arter af Slægten har den i sin Stør- 
relse og Styrke. 
Tillempede som Dykkere påa ganske lignende Maade som 
Ederfuglene ere Strømand, Havlit og Islandsk Hvinand (Cosmonetta 
