v9 
5 
Cr 
som et af dens vigtigste Tilholdssteder. — Skind fra Godhavn, fra 
Juni, haves i Museet. 
Som ynglende paa Årveprindsens-Ø nævnes den i Juli 1875 af 
Nares, der iøvrigt ikke saa den Nord for Vaigat. — Skind fra 
Ritenbenk haves i Museet. 
Som skudt ved Ikerasak ved Bunden af Umanak-Fjord sidst i 
Juli 1893 nævnes den af Vanhåffen. 
Som ynglende ved Upernivik, men mindre almindelig, omtales 
den af Fencker i 1887. Som Ynglested nævnes Kaersorsuak og et 
andet Fuglefjeld. Skind derfra haves i Museet. 
Arten er nordatlantisk, ikke særlig nordlig, kun kort vandrende, 
dog set saa langt mod Syd som ved Kanarerne. Den yngler ogsaa 
paa Færøerne, Island, Jan Mayen og i Labrador. 
80. Alca impennis L.  Gejrfugl. 
Alca zmpenmnis L.: Fabricius, Fauna Groenl., 1780, p..82. — Id., 
Vidensk. Selsk. Skr. for 1809—12, Bd. 6, 1818, 2det Hefte, p. 249. — Boie, 
Oken's Isis, Jahrg. 1822, Bd. 2, p. 872. — Benicken, Isis, Jahrg. 1824, Bd. 2, 
p. 886. — Holbøll, Naturhist. Tidsskr., Bd.4, 1843, p. 457. — Steenstrup, 
Vidensk. Medd. 1855, p. 38. — Reinhardt jun., Ibis 1861, p. 15. — Symington 
Grieve, The Great Auk, 1885,,p..4; :36, 69,.72,.79,. Append. p.1, 14, 37, 54, 
55, 56 (tildels Meddelelser fra Steenstrup). 
(Isarokitsok: Udtog af P. Kraghs Dagbog (1818—28), den Del, 1855, 
p. 36. — Isarukitek: Holm, Medd. om Grønl., 10de Hefte 1888, p.54; 9de 
Hefte, 1889, p. 223.) 
Alca impennis L.: Dresser, Birds of Europe, VIII, 1880. — Plautus 
impenmis (L.): Baird, Brewer, Ridgway, Water Birds of N. Amer., II. 1884. — 
Alca impennis Coues, Key N. Amer. Birds, 1884. — Plautus impennis (L.): 
Ridgway, Manual N. Amer. Birds, 1887. 
Vestgrønlandsk. Isarokitsok, stumpvinget, af Isarok, Vinge. (Fabricius.) 
— Østgrønlandsk. Isarukitek. (Holm.) 
Museet i Kjøbenhavn ejer kun ét grønlandsk Gejrfugle- 
Skind, i Vinterdragt, vist stammende fra Fiskenæs 1815, op- 
rindelig tilhørende Heilman. 
I det Haandskrift, som Fabricius har efterladt, findes en meget 
udførlig Beskrivelse af Gejrfuglens Ydre, som jo nu i de fleste 
Henseender er vel kjendt.. Om Øjnene siges, at de ere sorte (Iris 
har vel snarest været mørkebrun). Munden indvendig er ganske 
gul. Tungen er lille, ikke saa lang som Undernæbet, spids, flad, 
smal, dannet som en Kaardeklinge, i Spidsen skællet, ellers tyk og 
kjødagtig, oventil rendeformet og glat, men ved Roden i to Fløje 
