255 
Undersidens mørke Pletter lidt mindre, de mørke Striber paa 
Halens nedre Dækfjer manglende. Næbet hvidligt med mørk 
Spids. (Foden blyfarvet. Vingens Længde 410.) — Trods sin 
store Overensstemmelse med foregaaende har den dog i det 
hele et tydelig lysere Præg. 
Var. candicans, lyseste Race, juv. Godthaab. Stem- 
mende godt med Dresser's Billede, dog lysere. Hoved, hele 
Underside og Hale hvide; i Nakken og paa Siderne af Bugen 
enkelte ganske smaa mørke Længdestriber. Ryggens Fjer og 
de mindre Skulderfjer hvide med en smal mørk Længdestribe 
langs Midten. De større Skulderfjer og Armsvingfjerene hvide 
med smalle uregelmæssige mørke Tværbaand. Haandsvinfjerene 
hvide med mørke Tegninger i Spidsen. Næbet hvidligt. Foden 
ganske lys. (Vingens Længde 370.) 
Tre og tyve andre grønlandske Skind af var. candicans 
Juv. danne den jevneste Overgang mellem mørkeste og lyseste 
Race. É 
(De unge længdestribede Jagtfalke af meget lys Race regnes 
ofte for gamle Fugle. Et Skind som det ovenfor nævnte af en 
meget lys candicans med mørke Tværpletter men med enkelte af- 
slidte og afblegede Rygfjer med de ganske smalle mørke Længde- 
pletter er tilstrækkeligt til at vise den rette Sammenhæng, at den 
længdestribede Fugl er den unge i Forhold til den tværstribede. 
Jeg har ogsaa udtaget Lemmeknogler af et af de hvideste længde- 
stribede Skind og fundet, at Knoglerne ikke vare fuldt saa glatte 
og muskelmærkede som hos de gamle. Og Fabricius siger udtryk- 
kelig, i sit Haandskrift, at ,man ser baade hvide og graa Unger 
imellem hverandre" ; og en lignende lagttagelse er gjort af Holbøll. 
— Hvor længe den længdestribede Dragt bæres, om den ombyttes 
med den tværstribede ved første Fældimg, naar Fuglen er omtrent 
et Aar gammel, eller om den kan bæres længere, er derimod et 
Spørgsmaal, der vist ikke er klaret. — Et andet Spørgsmaal, der 
heller ikke er fuldt klaret, er det, om den enkelte Fugls Dragtskifte 
foregaar udelukkende ved Fælding, eller om der ogsaa kan finde 
Omfarvning Sted (som Sharpe har sagt, Proceed. Z0ol. Soc. London, 
1873). Det kan dog siges temmeligt sikkert, at hvis Omfarvning 
finder Sted, kan det kun være i ringe Udstrækning; ellers vilde 
