an i (lag- blaiul Iiror.EcKs fagelplaiischer i 2 ox. livardera uch detta iir 

 iiog skiilet, hvarfor de upptagas tva ganger iifven af Linne. Den forras rod- 

 bruna varietet fick namnet Noctna ferruginea och dess graa N. cinerea, 

 senare resp. Strix stridula och ^S'. Aluco. Piirlugglan ui)pf(')rdes ilfven 2 

 ganger i forsta upplagan af Fauna Svecica, nien bh)tt under ett namn 

 Strix funerea i Syst. nat., ed. X. 



Det ilr ilfven viirdt att anmiirka, att iiamnet Nocfua flaiumea i detta 

 manuskrii)t hiinior sig till jordugglan och iir baseradt pii Rudbecks 

 plansch »Strix tota fkimiuca», soiu tVirestiillde denna art. Linne liirde 

 sjiilf aldrig kiimia jordugglan, utan anviinde efter binomenklaturens info- 

 rande artnamnet »flammea» for tornugglan, for hvilken det alltsa vunnit 

 burskap med Sijst. nat.^ ed. XH. ty forr blef det ej upptaget. 



H(')kugglan kiinde Linne ej till, da nianuskrii)tet torst nedskrefs, men 

 efterat gjorde lian bekantskap med den uiider sin lapi)liindska resa ocli 

 inforde da den utforliga beskrifning, soni hiir aterhnnes pa ett af de 

 senare insatta bladen. Denna beskrifning lades sen till grund for den 

 174(i i Fauna Svccica (N:o 52. p. 17) intagna. Denna i sin tur iir 

 grundbeskrifningen for Strix IJluhi i Syst. itat., ed. X, p. 93. Utom 

 f(")r denna art lia efter manuskriptets fiirdigskrifvande tillkonimit tilliiggs- 

 beskrifuingar efter autopsi af sparf-, piirl- och fjilllugglan, livilka pa saninia 

 siitt ingatt i Fauna Svecica med sniiirre f()riiiidringar. 



Afveii ugglorna, som Lixne senare liit bilda blott ett sliikte voro tordelade 

 pa tvfi sliikten, Bubo oeh Noctua, i f(')i'stliiigsmauuskriptot. Till indel- 

 ningsgrund togs nilr- eller friinvaron af ("^roiitofsar, hvilket dock ej ger 

 uppliof tiil nagon fordelning efter naturlig frinidskap. Linne foljde i detta 

 fall Ra.tus. 



Yid behandling af kriikfaglarna. soin bilda »class. H», sainmanblan- 

 dade Linne vid deniia tid raka och svart kraka, da den senare ilniiu var 

 af lioiiom okiind. F("")rst tiiina vi diirfor rakan omtalad iiieii med citat, 

 sora hiinfora sig till svart kraka. Yid den fjiirde arten iiiom sliiktet 

 finuas diiremot litteraturhiinvisniugar, soiii h(")ra till raka, cliuru diagnosen 

 ej lior dit. X(')tskrika ocli iH")tkraka tiiigo liilda ett audra och skataii ett 

 tredje sliikte. Afven i detta fall var salunda IjINNe inera b(")jd tor upp- 

 delning i Hera sUikten iin senare, dii alla dessa arter iupressades i sliiktet 

 Corvus. Efter de egentliga knikfaglarne stiillde Linne liiir liksoiii ock 

 sederinera blakraka ocli hiirfiigcl. lUakrakan iiitog samma stiillniiig iifveii 

 hos Ra.tus, meu harfageln stiilldes af denue niira triidkryparen till foljd af 

 deii bo.jda niibben. 



»CIass III» utgjordes af de snia vadarna och sotluinau. Da Linne 

 iiiiiiu ej liaft tillfidle att studera dessa faglar i iiatui^eii. niir lian saininan- 

 skrcf ifi-agavarande iiianuskript. voi"o haiis kuiiskaper om dciiiia fagelgrupp 



