470 G. LAGERHEIM. LÄMNINGAR AF RHIZOPODER. 



Att det endast är de med skal försedda formerna som kunna 

 bevaras, är själfklart, men dessa, d. v. s. skalen, äro så väl bi- 

 behållna, att det endast är med afseende på färgen (bos Arcella) 

 som en olikhet med de lefvande djurens skal kan påvisas. Att 

 sa är förhållandet är lätt att förstå, om man erinrar sig, att 

 dessa skal bestå antingen enbart af ett chitinartadt ämne eller 

 hos talrika arter af sandkorn, Diatomaceer, kiselstafvar eller 

 kiselplattor sammankittade af en dylik substans. En liknande 

 struktur synes hyllet hos den iakttagna Tintinniden äga. 



För att af förekomsten af Rhizopodskal i sediment kunna 

 draga några slutsatser angående naturförhållandena vid dessas 

 aflagrande är det naturligtvis af största vikt att känna Rhizo- 

 podernas horisontala och vertikala utbredning samt deras biologi. 

 Dessvärre hafva dessa djur i vårt land ännu ej varit föremål 

 för specialstudium, så att de uppgifter som i litteraturen före- 

 ligga om deras utbredning i Sverige äro synnerligen fätaliga. De 

 viktigaste äro de som finnas hos Penard, 1 hvilken samlade 

 Rhizopoder vid Marstrand, Sjötorp, Göteborg, Trollhättan, Ro- 

 sersberg och i Stockholmstrakten. 



Beträffande sötvattensrhizopodernas geografiska utbredning i 

 allmänhet är BüTSCHLi 2 af den åsikten, att inga hållpunkter fin- 

 nas för antagandet af särskilda utbredningsområden för de olika 

 arterna, utan de synas vara kosmopoliter. Han framhåller dock r 

 att de fakta som föreligger icke äro tillräckliga för att för när- 

 varande afgöra frågan om dessa djurs geografiska utbredning. 

 Enligt samme författare fann Leidy, att Rhizopodfaunan vid en 

 höjd af 10,000 fot i Rocky Mountains var af väsentligen samma 

 karaktär som vid Philadelphia. Äfven Penard (1. c. p. 110} 

 framhåller att arternas utbredningsområden äro mycket vidsträckta, 

 i det att största delen af Leidy's amerikanska arter blifvit funna 

 i Europa och att öfverensstämmelsen mellan Europas och Austra- 



1 E. Penard, Études sur les Rhizopodes d'eau douee (Mém. d. 1. Soc. d. 

 physique et d'hist. natur. d. Geneve, t. XXXI, part. 1, 1890—91). 



2 ) O. BÜTSCHLI, Protozoa, p. 228 (H. (i. Bronn's Klassen und Ordnungen, 

 des Thier-Reichs, Bd I, 1, 1880—82). 



