508 G. LAGERHEIM. LÄMNINGAR AF RHIZOPODER. 



tiklar använder djuret stundom Diatomace-skal; dylika former 

 sågos i de öfversta lagren af Ervalla-gyttjan och Rörken-gyttjan. 

 För öfrigt observerades arten i den atlantiska gyttjan i Resmo 

 mosse, Gåfvastbomossen, Rörkenmossen, Seltorpssjön, Ervalla 

 mosse, Stormossen, Anta mosse, Humppila mosse, Råbergs mosse, 

 Stubbängen (alla under Litorinagränsen), Gladvattnet (öfver Lito- 

 rinagränsen), i boreal gyttja i Stånga myr, Gladvattnet och Aske- 

 röds mosse, i subarktisk gyttja i Göstafs i Fröjel, Gladvattnet 

 och Askeröds mosse. I torf finnes den i Hällbymossen, Lerbäcks- 

 mossen och Rörkenmossen, där den var allmän. Oaktadt C. 

 aculeata finnes i Östersjön är den ej funnen i brackvattensaflag- 

 ringarna i Rörkenmossen m. fl. 



C. aculeata Stein v. ecornis Leidy I. c. pl. XXX, fig. 30 

 —33. 



Till denna varietet för jag de former med loberad öppning, 

 liknande de citerade figurerna. Äfven hos denna varietet växlar 

 skalets struktur; en form med finknottrigt skal, besatt med Diato- 

 maceer, 140 /* i diameter fanns i Rörken-mossens gyttja och en 

 liknande form utan Diatomaceer (diam. 116 — 126 //) i Hällby 

 mosses Phragmites-tovf. För öfrigt är den iakttagen i atlan- 

 tisk gyttja i Rörkenmossen (diam. 110 /.i), Vifvelstamossen 

 ( Vaucheria-gyttja) (diam. 100 a), Hällbymossen, Eskilsmossen; 

 dessutom i Bara myrs understa gyttjelager. I Sphagnum-torf är 

 den anträffad i Hällby mosse. Liksom hufvudarten synes äfven 

 denna varietet kunna lefva i vatten af olika slag, eftersom den 

 är funnen både i Sphagnum-torf och kalkgyttja. 



C. aculeata Stein v. discoides Penard 1. c, p. 150, pl. V, 

 fig. 38—41. 



Utmärkt genom sitt tillplattade skal utan taggar, med run- 

 dad, föga excentrisk öppning. Är af Penard funnen i en torf- 

 mosse, men synes äfven kunna lefva i vatten af annat slag, så- 

 vida de Ce?itropy<v/'s-former jag fört till denna varietet verkligen 

 höra hit. Jag har endast funnit den i atlantiska aflagringar, 

 nämligen i Vifvelstamossens Vaucheria-gyttja (diam. 160 fi), 

 Seltorpssjöns gyttja, Ervalla gyttja, Eskilsmossens kalkgyttja, 



