GEOL. FOREN. FÖRHANDL. N:o 209. Bd 23. Haft. 6. 513 



En allmän, vidt utbredd art utmärkt genom sitt vanligen 

 stora, päronformiga skal hildadt af sandpartiklar. Varierar i 

 anseende till storleken; mycket stora individ äro funna i Sel- 

 torpssjöns, Ervallamossens och Vifvelstamossens atlantiska gyttje- 

 lager, mindre former finnas i Seltorpssjöns, Vifvelstamossens 

 (Leidy 1. c, pl. X, fig. 1, 150—70 ,t< i diam.), Stubbängens 

 (Penard I. c, pl. III, fig. 30, 100—60 ,« i diam.) och Ahlstads 

 (Leidy I. c, pl. X, fig. 1, 140—54 u i diam.) atlantiska gytt- 

 jor. En mycket stor form med skalet delvis uppbyggdt af spon- 

 gienålar anträffades i det öfre gyttjelagret i Seltorpssjön och en 

 mindre form (diam. 132 — 56 ft) med Diatomaceer såsom skal- 

 material i Vifvelstamossens gyttja. För öfrigt har jag antecknat 

 denna art för Rörken mossen, Långträsk och Stormossen. Den 

 är således ej funnen i äldre aflagringar än atlantiska och ej 

 heller i torf. 



I), pyriformis Perty var. vas Leidy 1. c, pl. XII, fig. 

 2—9. 



Afviker från hufvudformen genom insnörd hals. Är säll- 

 syntare än denna och endast funnen i Seltorpssjöns och Ervalla 

 mosses (diam. 340 — 180 f.i) atlantiska gyttjor. 



D. pyriformis Perty var. compressa Leidy 1. c, pl. XII, 

 fig. 10—16. 



Afviker genom det från sidorna något sammantryckta skalet. 

 Endast funnen i Stubbängens atlantiska planktongyttja (long. 

 68 fi). 



D. pyriformis Perty var. linearis Penard 1. c, p. 137, pl. 

 III, fig. 42—44. 



Skalet smalare än hos hufvudformen. Funnen i atlantisk 

 gyttja i Seltorpssjön och Vifvelstamossen (long. 110 — 140 t/, 

 lat. 40-56 1.1). 



D. pyriformis Perty var. nodosa Leidy 1. c, pl. XI, fig. 

 7—22. 



Utmärkt genom en eller flera rundade utskott på skalets 

 bakre del. Endast iakttagen i Stubbängens planktongyttja (diam. 

 400—200 ju). 



