250 



hvarandra i samhället, och en eller flera af arterna 

 kunna där fattas, utan att samhällets karaktär där- 

 igenom förändras. I själfva verket finner man också 

 magrare samhällen af detta slag, där man endast ser 

 sterila Empet rum-m åttor jemte uppstickande skott af 

 Salix herbacea, Myrtillus uliginosa och Juncus trifidus. 

 Mattan af Cesia och lafvar är sig däremot oföränder- 

 ligt lika. I mina anteckningar har jag därför be- 

 nämnt detta samhälle Cesiolichen-samhället ! ). 



Detta märkliga samhälles bebyggare äga många 

 gemensamma drag, i första hand de, som stå i sam- 

 band med den xerofila konstruktionen. Kärl växterna 

 kunna indelas i följande typer : 



A. Lignoser med ofvanjordiska skott, mattfor- 

 migt växtsätt, ringa eller ingen vegetativ förökning; 



a) öfvervintrande blad: Azalea pro cumbens, Dryas 

 octopetala (mer sällsynt). Diapensia lapponica, Empe- 

 trum nigritm, Andromcda hypnoidcs, Mhododendron lappo- 

 nicum (mer sällsynt förekommande, blad 2-åriga); 



b) på hösten vissnande blad: Arctostophylos alpina 

 (de vissna bladen kvarsitta öfver vintern, blommorna 

 framkomma på våren före bladen); Bctula nana. 



Alla dessa äro försedda med en hufvudrot med 

 kort rothals, som strax under jordytan förgrenar sig, 

 vanligen (mycket tydligt hos Azalea och Diapensia) i 

 ett antal likstora, åt alla sidor utspärrade rotgrenar, 

 hvilka ej gå djupt i morängruset, oaktadt de kunna 

 ernå en betydlig längd. Grenarna, utbredda på rnar- 



') Gr. Andeksson [Zur Pflanzengeograjphie der Arktis p. l'J 

 (Greogr. Zeitschr. herausgeg. von A. HETTNER) indelar den arkti- 

 ska vegetationen i "zwei grosse Gruppen von klimatischen Pflan- 

 zenvereinen: die Tundra und das Polsterfeld." Cesiolichen-sam- 

 hället torde sortera under den senare gruppen. A. Cleve'S 'Pol- 

 sterheide 1 [Z. Pflanzenleben in nordschwedischen Hochgebirgen. 

 Bibang till K. Svenska Vet.-Akad. Handl. Bd. 26. Afd. III. N:o 

 15] afviker just ifråga om det. som gör Cosiolichen-samhällets fy- 

 siognomi så ytterst konstant, näml. markbetäckningen, såvida föl- 

 jande uppgift p. 26 är exakt: "wo Kryptogamen nicht durchaus 

 friden, sind es krüppelige Flechten, welche die Bodenschicht aus- 

 machen". 



