24t Mötet den 5 novemljer 1898. 



koko rantaseudulla, ja vaahtera, joka menestyy — joskin pie- 

 nen puolisena — Schoksun pohjoispuolelle asti. 



Lukuisia puronlaaksoja vaarojen välissä kaunistaa rehevä 

 kasvillisuus, jonka muodostavat Striithiojjteris, Aconitum, Campa- 

 nula latifolia sekä Cinna'i, Viola'i ja StellaricCi y. m. 



Pellot kylien ympärillä eivät ole isoja. Maanviljelys on 

 täällä niinkuin kaikkialla Venäjän Karjalassa hyvin alkuperäi- 

 sellä kannalla. Sitäpaitsi on maa itsessään vähemmän pelloksi 

 kelpaavaa ja yksinomattain vaimoväen raivattava, miehet kuin 

 käyvät muualla rahanansiolla. 



Petroskoissa tutustuimme herttaiseen ukko Giintheriin, jonka 

 toimesta saatiin vapaan asunnon ja ylöspidon erään venäläisen 

 herra Ivanitskij'n luona. Kaupungin läheisyydessä tehtiin pari 

 vaellusta, joista eräs Solomenoon Güntherin seurassa, joka seitse- 

 mänkymmenvuoliaana sitkeydellä kesti matkan kaikki vaivat. 



Kesäkuun 18 p:nä lähdimme Djerevjannajan kautta luon- 

 nonihanille Maas- ja Lohijärven rannoille sekä sieltä Petroskoin 

 kautta etelään Petäjäselälle, josta tehtiin päivän kestävä miltei 

 turha retki Djevitschi-ostroville, jossa erään virheellisen ilmoituk- 

 sen mukaan kasvaisi sekä Larix sibirica että Pinus cembra; kum- 

 paakaan ei tietysti siellä kasva. 



Petäjäselältä kävi kulku kohti kukkaisrikasta livinajoen 

 laaksoa. Ensimmäinen pysäkki täällä oli Latvan kylä {^^/e), 

 jossa on kokonaista 500 taloa ja vähän vajaa 3,000 henkeä. 

 Toinen pysäkki oli livinan kylä (300 taloa), josta käytiin kah- 

 den pienen metsälammen rannalla olevassa Jascheseron eli Jasa- 

 järven luostarissa. Kun vielä mainitsemme Ostretschinan (nel- 

 jättäkymmentä kylää kahden peninkulman maü\alla) ja Muuro- 

 min, niin ovat olopaikkamme sisämaan jokien varsilla luetut. 



Vielä joku virsta Latvasta pohjoiseen ja itään on maa 

 paikotellen mäkistä, joskus vaaraistakin, mutta etelään ja län- 

 teenpäin jatkuvat miltei yhtämittaiset tasangot. Tasaiset ovat 

 myöskin maat livinan lisäjoen Muuromljan ja tämän lisähaaro- 

 jen Niilan, Munduksan, Viljuksan ja Rschanoirutschein alueella. 

 Näistä saa Niila alkunsa Himinjoen tienoilla olevista suolampi- 

 loista ja jatkaa matkansa hyllyvillä rannoilla monen peninkul- 



