Mötet den 4 mars 1899. 63 



maat vielä viljeltyjä, vaikka ulkonäöltään näyttävätkin hyvin 

 köyhäkasvuisilta, mutta kuta pohjoisemmalle pääsemme sitä kol- 

 kommiksi seudut käyvät. Milloin kohoaa maantie karua, kor- 

 keata vuorta ylös laskeutuakseen taas yhtä karua rinnettä alas, 

 kunnes se harjauteen juurella kohtaa pientä, kuivaa männikköä 

 kasvavan kaukaan tai aivan aukean, vetelän tai sekametsäisen 

 suon. Milloin kulkee se taas kilometrimääriä kulonpolttamien, 

 kivikkoisien korpien halki tai tervaksiksi hakattujen ja siten au- 

 keiksi, kuiviksi ahoiksi hävitettyjen seutujen läpi. Asuntoja ja 

 peltoja kohtaa matkustaja tuskin nimeksikään tuolla 10 penikul- 

 man taipaleella. 



Mutta kuta lähemmäksi saapuu Kajaanin portteja, sitä run- 

 saammin aukenee niittyjä ja peltoja metsien lomista ja sitä 

 useampia mökkejä näkyy peltojen laidoilla. Itse kaupunki on 

 rakennettu näennäisesti kuivalle tasangolle, jota etelässä rajoit- 

 tavat paikoittain melkein kaljut, paikoittain taas vahvaa havu- 

 metsää kasvavat, jokseenkin korkeat vuoren harjanteet, jotka 

 lounaita kohden alenevat alenemistaan, kunnes maaperä lähellä 

 Kajaaninjokea on muodostunut väkevän näköiseksi multa- tai 

 saviperäiseksi niittytasangoksi, jonka takana Lohtajan laajat, 

 kuusikkoa tai sekametsää kasvavat suot aukenevat. Pohjois- 

 rannalla kaupunkia virtaa Kajaaninjoki juhlallisena Koivu- ja 

 Ämmäkoskien yli Oulunjärveen eroittaen siten kaupungin kor- 

 keasta, komeata kuusikkoa kasvavasta Pöllyvaarasta ja siitä 

 itäänpäin olevista vuorottaisesti niittyisistä ja kuusikkoisista Kyy- 

 nespäämaista. 



Vasta kesäkuun 12 päivänä saatoin ryhtyä toinperään per- 

 hosia keräämään, sillä siitä lähtien kävivät ilmat siksi lämpöi- 

 siksi, että hyönteiset uskalsivat liikkeelle. Varsinkin hyviä pyy- 

 dyspaikkoja olivat nuo edellämainitut Koivukosken pohjoisran- 

 nalla olevat rantaniityt ja niitten takaiset lehtimetsät. Toisinaan 

 kun oli oikein lämmin ilta, niin metsikköjen rannat oikein vih- 

 sivät valkopukuisia mittariperhosia, kuten Cabera j^usaria'a, C. 

 exanthemata'a, Jodis piitata'a, punaselle hohtavaa Numeria xml- 

 veraria'a y. m. En koskaan ole nähnyt niin runsasti perhosia 

 liikkeellä. Ne näkyivät ikäänkuin kaikki päässeen yht'aikaa irti 



