26 Mötet den 3 november 1900. 



kasva lehtikuusta yhtä vähän kuin Pinus cemöra'akaan, jonka 

 Günther painetussa luettelossaan on sieltä ilmoittanut. Syvärin 

 eteläpuolella, jossa Regel'in ja Polotsoffin ilmoittamat lehti- 

 kuuset kasvavat, emme käyneet. Kansakoulunopettaja Georgief- 

 skij, jonka tapasimme Muuromissa. vakuutti kuitenkin Regel'ille 

 ja Polovtsoffille antamainsa tietojen todenperäisyyttä. — Ainoas- 

 taan istutettuna näimme lehtikuusta Äänisjärven itärannikollakin 

 esim. Vytegrassa, Andomalla, Podporoschessä, Pudoschissa y. m. 



Matkustaessamme Krivtschistä Kolodoserolle saimme kyyti- 

 mieheltä kuulla, että lehtikuusia löytyy lähellä Sjusikin pikku- 

 kylää. Noin 12 vuotta sitten oli siellä tehty kaski lepikkoon. 

 Siihen aikaan ei paikkakunnalla ollut löytynyt lehtikuusia. Kun 

 kaski jätettiin taas metsittymään, ilmestyi siihen joukko lehti- 

 kuusen taimia. Kyytimiehen arvion mukaan oli niitä nykyään 

 noin satakunta, enimmät miehen mittaisia. Maaperä oli ollut 

 punertavaa savea. Itse emme olleet tilaisuudessa käymään pai- 

 kalla. — Noin IV2 penikulmaa tästä paikasta itäänpäin tapa- 

 simme maantien varrella keskikokoisen lehtikuusen. Kylä (Pir- 

 sakova) oli kuitenkin niin lähellä, että oli mahdoton päättää, 

 oliko puu villi vai istutettu. Itse kylässä löytyi joukko vast'- 

 ikään istutettuja lehtikuusia ^). 



Viimeksi karrotusta paikasta puolen penikulman päässä 

 itäänpäin alkaa suuri lehtikuusisentrumi. Se ulottuu Kolodose- 

 rolta pohjoisessa kappaleen matkaa ohitse Salmijärven, idässä 

 lähelle Duminaa. Suuressa osassa tätä aluetta on lehtikuusi 

 yleisimpiä puita. Se ei kuitenkaan muodosta mitään metsiä, 

 vaan esiintyy yksitellen — sirotettuna muiden puiden seassa 

 tai muodostaen n. 10 å 30 puuta käsittäviä ryhmiä peitoin vie- 

 rustoille. Sen mielipaikkoja näillä tienoin ovat kuivahkot kaski- 



1) Tässä yhteydessä olkoon mainittu, että lehtikuusi on niitä puita, 

 joita talonpojat mielellään istuttavat kirkko- ja hautausmaille, pihoille ja ku- 

 jille. Ei saattanut missään huomata, että he olisivat sitä vihanneet, kaik- 

 kein vähimmin, että he olisivat käyneet jonkunlaista hävityssotaa sitä vas- 

 taan, kuten Kusnetsolf kertoo Vagalta. Vrt. H. K. Ky.3Heu,0Bt : IIscJitÄOBaHie 

 (|).'iopH lUeHKypcKaro h XojiMoropcKaro ytsÄOBt ApxaHre.icKoß ryöepnin. Tpy^H 

 C-IIeTepöyprcKaro o6mecTEa ecTecTBOHCHHTaTejiefi. T. XIX. Pietari 1888. 



