32 Mötet den 3 iioveml)er 1900. 



Pensaskasvullisuus (2): 

 Juniperus cotmmmis (2). Cotoneaster niger (1 — ). 



Hosa acicularis (1 — ). 



Tälä Lan'ic-vyöhykettä seuraa havusekametsä. — Mikäli 

 kasvillisuudesta sekä tällä paikalla että ympäristössä saattoi 

 päättää, ei maaperä siellä ollut yhtään sen kalkkirikkaampaa 

 kuin millä hietikolla Suomessa tahansa. — Aivan kalkkiköyhä 

 on myöskin Onega-joen suussa oleva Kio-saari. Oli sen vuoksi 

 odottamatonta tavata sielläkin, laihalla gneissikallio-alustalla yk- 

 sinäisen lehtikuusen keskellä männikköä. — Vorsogoran kylässä 

 kuuhmme kestikievarin isännältä, että lehtikuusia kasvaa 18 kilo- 

 metrin päässä kylästä etelään, seudussa, jonka nimi on Maidin. 



Kotimatkalla tapasimme n. 18 kilometriä pohjoiseen Kar- 

 gopolista ison lehtikuusilehdon. Se sijaitsee maantien varrella, 

 keskellä peltoja. Kyytimiehen ilmoituksen mukaan oli siihen 

 aikoinaan kylvetty lehtikuusia, joka tuntuukin sangen toden- 

 näköiseltä, kosk'ei paikkakunnalla muuten löytynyt lehtikuusia. 

 Ainoastaan läheisten peitoin aitovierillä oli joitakuita nuoria tai- 

 mia, mutta ne olivat selvästi mainitun lehdon puitten jälkeläisiä. 

 Tarkoittaako Günther' in tiedonanto, että lehtikuusi 20 virstaa 

 Kargopolin pohjoispuolella muodostaa »oomiipHue Jiica» tätä 

 lehtoa, on vaikea sanoa. — Matkalla Kargopolista Vytegraan 

 tapasimme yksinäisen lehtikuusen maantien varrella, kuusien, män- 

 tyin y. m. seassa 7 kilometriä Burkovan kestikievarista länteen. 



Havaintomme lehtikuusen suhteen ovat monessa kohdin 

 vaillinaisia. Tutkittava alue oli niin suuri ja ohjelmamme muu- 

 tenkin siksi laaja, että ehdimme hyvin vähän uhrata aikaa tut- 

 kiaksemme erikoisemmin yksityisten kasvilajien esiintymistä. Sen 

 minkä huomasimme lehtikuusen esiintymisestä kysymyksessä 

 olevalla alueella, voinee lähimmiten keskittää seuraaviin kohtiin: 



Lehtikuusi viihtyy paraiten kalkkirikkailla kuivahkoilla 

 mailla. Mikään absolutinen kalkkikasvi ei lehtikuusi kuitenkaan 

 ole, vaan tulee se kyllä toimeen kalkkiköyhemmilläkin mailla, 

 kuten esim. muistiinpanot Vienan meren rannalta osoittavat ^). 



^) Schrenk y. m. (ivat pitäneet lehtikuusta ehdottomana kalkkimaa- 

 indeksinä. 



