Mötet den 3 november 1900. 33 



Synkissä erämaametsissä emme milloinkaan nähneet nuo- 

 ria lehtikuusen taimia, vaan korkeintaan vanhoja, täyskasvuisia 

 lefitikuusia. Paikoilla taas, jotka joko luonnosta tai ihmisten 

 vaikutuksesta ovat ± aukeita, kuten jokitörmillä, dyyneillä, kaski- 

 mailla, maantien reunoilla y. m. tapasi usein runsaasti nuoria 

 nousevia taimia. Varsinkin ovat kasken poltot edistäneet sen 

 leviämistä. Tässä suhteessa on huomattavaa, että lehtikuusi on 

 tulta vastaan paljon resistentisempi kuin sen muuten useastikin 

 edullisemmassa asemassa oleva kilpatoveri kuusi. 



Lehtikuusessa tosin, kuten muissakin metsäpuissa löytyi 

 sieni- y. m, parasiteja. Mikäli yhden kesän havainnoista saattoi 

 päättää, eivät ne kuitenkaan näyttäneet tekevän sille mitään 

 varsin suurta haittaa, ainakaan ei niin suurta, että lehtikuusen 

 löytyminen tai puuttuminen jollakin seudulla olisivat voineet 

 olla siitä riippuvaisia. 



Jos edelleen otamme varteen, että lehtikuusi hyvin viihtyy 

 Vienan meren tuulisella rannalla muodostaen puhtaita kasvus- 

 toja, sitäpaitsi että se koko tutkimallamme alueella runsaasti 

 hedelmöi ja että — aukeilla paikoilla — nuoria taimia viljoin 

 löytyy vanhempien puitten ympärillä, sekä että asukkaat, var- 

 sinkin eteläosassa kysymyksessä olevaa aluetta tiesivät kertoa, 

 että lehtikuusta viimeisinä vuosikymmeninä oli saapunut paikka- 

 kunnille, joissa sitä ennen ei ollut löytynyt, minkä itsekin vä- 

 listä ohmme tilaisuudessa konstaterata, täytyy tehdä se johto- 

 päätös, ettei lehtikuusi ole saavuttanut ilmastollista rajaansa. 

 Näyttää siltä, että ne suuret kalkkiköyhät, laihat, soiset erämaat, 

 jotka Fedovalta asti Vienan merelle päin ovat Onega-joen länsi- 

 puolella, ovat niillä tienoin olleet esteenä Larix sibirican leve- 

 nemiselle kauvemmaksi länteen. Etelämpänä taas, missä maa 

 on taajemmin asuttua, missä maa lisäksi on viljavampaa ja 

 kalkkirikkaampaa ja missä varsinkin kaskimäkiä on runsaasti, 

 tuntuu Larix par'aikaa olevan leviämässä kauvemmaksi sekä 

 länteen että etelään. 



Ratkaisematta tässä jääköön, miten lehtikuusen löytymisiä 

 Syvärin eteläpuolella, Burkovan luona, Kema- ja Uhta-jokien 

 varsilla on arvosteltava, relikteinäkö ammoisilta ajoilta vai ver- 



3 



