122 Brenner, Förändringar i Heisingfors stads flora. 8. IV. 1905. 
tuca arundinacea och rubra, Agrostis alba, Atropis distans med 
var. pulvinata, Juncus Gerardi, Triglochin maritimum, Carex 
vulgaris, Oederi, canescens, norvegica, glareosa etc., Scirpus uni- 
glumis, pauciflorus, acicularis, glaucus och rufus, Equisetum 
arvense var. decumbens och pä grundt, tidtals fullständigt ut- 
fallande vatten Scirpus parvulus med Potamogeton filiformis, 
Zannichelliae, Ruppiae, Nitella- och Chara-arter, samt pä de 
kala strandklipporna Gyrophora erosa, Physcia parietina med 
var. aureola, Ph. ciliaris var. saxicola, Ph. caesia och aguila, 
Placodium murorum, Sguamaria cartilaginea och saxicola, Leci- 
dea atroalba, Endocarpon miniatum med. var. complicatum, Ver- 
rucaria maura och clopima etc. 
Hvad slutligen de större sötvattensamlingarna eller de sä 
kallade träsken beträffar, utgjordes deras vegetation sannolikt 
at Batrachium-, Potamogeton-, Myriophyllum-, Sparganium-, 
Sagittaria-, Callitriche- och Lemna-former, jämte KEguisetum 
lämosum, Hippuris, Glyceria fluitans, Catabrosa aquatica, Jun- 
cus-, Carex-, Scirpus- och Eriophorum-arter, Iris, Cicuta, Me- 
nyanthes, Alisma, Comarum, Triglochin palustre, Bidens, Calla, 
Caltha, Pedicularis, Peucedanum, Nasturtium palustre, Lycopus, 
Mentha arvensis, Lysimachia, Epilobium palustre, Myosotis pa- 
lustris och caespitosa, Viola palustris, Galium palustre och 
uliginosum, Alopecurus geniculatus, Ranunculus sceleratus, flam- 
mula, repens, auricomus och acris med flere längs stränderna 
och i deras närhet. 
Tidigast af alla torde dessa sistnämnda växtsamhällen 
hafva utrotats, i det vattensamlingarne utdikades och den här- 
igenom i dagen komna mullrika bottnen besäddes eller plante- 
rades med kulturväxter för människans behof. Härigenom och 
genom den begynnande bosättningen infördes den här af sä 
kallade ogräsväxter, dels tillfälliga och växlande, dels fast bo- 
satta och nästan outrotliga, som under de följande ärhundran- 
dena ända intill vära dagar icke allenast tagit den odlade jor- 
den i besittning, utan äfven spridt sig öfverallt, där de möj- 
ligtvis kunnat få fotfäste. 
I den män omrädet bebyggdes och odlades, utrotades na- 
