84 Sola, Floristisia tutkimuksia. 3. II. 1906. 
Scheuchzeria palustris L. — Hämeenkyrö p. 
Sagittaria sagittifolia L. — st fg (Näsijärvi, Pyhäjärvi, 
Kyrösjärven reitti). 
Butomus umbellatus L. — st fg. 
Milium effusum L. — p. 
Calamagrostis purpurea Trin. — Ylöjärvi fg — st fq. 
Poa palustris L. — Ylöjärvi st fg. 
Glyceria remota (Fors.) Fr. — Ylöjärvi, Pengonpohja 
11/v11 05. Alueelle uusi. 
Graphephorum arundinaceum (Liljebl.) Aschers. — Ylö- 
järvi, Pengonpohja-lahdessa runsaasti; Hämeenkyrö, Kirkko- 
järvi runsaasti. 
Scirpus mamillatus Lindb. fil. — Ylöjärvi, Pengonpohja. 
Carex Goodenoughü Gay. — Tästä vaihtelevasta lajista 
mainitsen pari lusus-muotoa, nim. f. basigyna Rchb. sekä toi- 
nen, jonka o0-tähkät osaksi kantoivat -kukkiakin; molemmat 
Ylöjärvi, Ponsonpalja, 
C. panicea L. — Tästäkin lajista löysin basigyma’a vas- 
taavan f. rhizogyna Rchb.: Ylöjärvi, Pengonpohja. 
Juncus supinus Moench f. fluitans (Lam.) — Jämijärvi, 
matala, pieni järvi Hämeenkankaalla maantien vieressä. 
Luzula multiflora (Hoffm.) Lej. — fgg. 
L. palleseens (Wahlenb.) Bess. — Ylöjärvi fg. 
Neottia nidus avis (L.) Rich. — Hämeenkyrö: Isosaari 
Kyrösjärvessä, samoin Kyröskosken lähellä sen itäpuolella. 
Alnus glutinosa (L.) Gertn. — Tervalepän yleisyydestä 
Pohjois-Satakunnassa on ollut eriäviä mielipiteitä: toiselta puo- 
len Malmgren (Botanisk resa till Satakunta och Södra Öster- 
botten, s. 36) lausuu: „högst allmän vid vatten”, toiselta puolen 
Herlin (Paläontologisk-växtgeografiska studier i Norra Sata- 
kunta, s. 17): „A. gl. anträffar man ganska sällan, oftast i djupa 
kärr och dä vanligen buskformig. Vid mindre bäckar, skogsträsk 
och vid sjöstränder har jag stundom funnit sådana med utbil- 
dad stam. Dess fregvens är nägot större än lindens*. Mitä 
tutustumaani Näsijärven länsipuoliseen seutuun tulee, niin luu- 
lisin Hjeltin (Conspectus) koko Satakunnalle ilmoittaman st fg 
pitävän paikkansa senkin suhteen. Mikäli tähän asti olen huo- 
mannut, esiintyy tervaleppä siellä vaan järvien rannoilla, 
