98 Brenner, Nya Taraxacum officinale-former. 3. III. 1906. 
Ostenfeldii squamis involucelli patentibus unguiformibus. — 
Ingå Svartbäck et Vesterkulla in agris, pinetis betuletisque 
ad margines viarum. 
Från denna genom jollenbrist samt breda, klolikt utstå 
ende eller nedböjda ytterholkfjäll utmärkta var. ungulatum 
afviker en annan T. officinale-form genom S-formigt böjda, 
utstående ytterholkfjäll, sålunda påminnande om den af Raun- 
kiaer äfvenledes i Bot. Tidsskrift 25, 2, särskilda T. inter- 
medium, men afvikande från denna genom sin brist på pollen. 
För denna, likaledes i Ingå och 1 Helsingfors-trakten insamlade 
form föreslås här beteckningen var. divaricatum. 
T. officinale var. divaricatum. Sicut var. ungulatum, sed 
squamzs involucelli sigmoidex, divaricate, ut in’ var. in- 
termedio; anther& sine polline Variat foliis obovatis, sub- 
integris, vel plus minusve incisis — pinnatis laciniis angustis- 
simis subulatis remotis, petiolis sepe rufis. Sguamis involu- 
celli interdum subreflexis in var. Ostenfeldii transit. — Ad Hel- 
singforsiam in ruderis, Helsinge Fölisön ad rupem, Ingä 
Svartbäck in ruderis, agris, marginibus viarum campisgue 
graminosis. 
Närmast stäende varr. ungulatum och intermedium, när- 
mar sig denna form stundom genom starkare nedböjda ytter- 
holkfjäll äfven var. Ostenfeldii. 
Mera skild frän de nu nämnda stär en T. officinale-form, 
hvilken pä grund af sina vanligen oregelbundet sönderflikade 
blad kunde kallas var. lacerum. Saknande pollen, utmärker 
den sig vidare genom sina länga, smala, oregelbundet utät el- 
ler nedät riktade, oftast svagt S-formiga ytterholkfjäll, som 
sälunda päminna om var. intermedium, men tillika framstä ge- 
nom sin betydliga längd. Denna form karaktäriseras vidare 
som följer. 
T. officinale var. lacerum. Vulgo humile; folia prasina, 
firma, brevipetiolata, obovato-oblonga, obtusa subacutave, irre- 
gulariter incisa vel laciniata, basin versus profundius incisa, 
vel tota folia profunde pinnatipartita lobis triangularibus re- 
versis — subsemilunaribus, acutissimis, integerrimis vel grosse 
dentatis, vulgo pilis brevibus pilosa vel araneo-villosa; scapi 
erecti vel suberecti, vinose colorati, vulgo, sub capitulo saltem, 
