13. V. 1906. — Sundvik, Biologiska iakttagelser angående humlorna. 157 
denna sak gjorde jag i Karislojo, sedermera 1902 i Ika- 
lis, 1903—1904 i Bromarf, och i synnerhet detta år i Lojo, 
Pulli gård. 
Har man i juli och början af augusti, då fält- och skogs- 
humlorna till antalet ökats, funnit en tämligen brant, mest 
med löfträd resp. buskar bevuxen sluttning, på hvilken 
helst finnas af kreatur upptrampade stigar jämte mer eller 
mindre rakt förlöpande, meterbreda öppningar under löfverket, 
och sätter sig ned i och för aktgifvande, så finner man ofta, 
att denna trakt genomflyges af humlor, ofta i stort antal. Man 
kan sålunda hvarje minut se eller höra en humla, som, oftast 
i samma riktning och nära intill marken, passerar längs efter 
eller korsar en af stigarna. Nu ses en humla. Hon flyger tätt till 
marken emot en stubbe, af hvilken en bestämd del af henne 
noga utforskas, gör ock kanske en tur omkring densamma, 
lämnar den, flyger till en annan stubbe, belägen 2 å 3 meter 
därifrån, besiktigar allt under flykten och särskildt noggrant 
en utgräfning mellan dess rötter för att åter flyga till neder- 
sta delen af ett enträd, därpå till ett bart ställe emellan tvenne 
delvis jordhöljda, invid hvarandra liggande rullstenar, o. s. v. 
Så fortfar den att besöka det ena stället efter det andra, ofta 
under en sträcka af flere tiotal meter. Men det visar sig snart, att 
det inte är en humla. Alla humlor, som flyga här (äfven i mot- 
satt riktning) följa samma väg, besöka samma, ofvannämnda halt- 
punkter, allt under full flykt. Humlan stannar 1 sin flykt fram- 
för resp. ställen något ögonblick för att genast åter fortsätta 
till nästa haltpunkt. Än sker flykten, som aldrig höjer sig 
mer än pä sin höjd ?/, meter öfver marken, öfver lägsta löf- 
verket (hallonris, låga buskar, ormbunkar etc.), än under det- 
samma, emellan de, som man skulle tycka, störande stjälkarna, 
resp. stammarna. Alla humlor göra samma afvikningar från den 
raka vägen. alla besöka de samma stubbar, samma träds rötter, 
alldeles som om en öfverenskommelse skett dem emellan om den 
väg de böra följa. Detta sker icke blott i dag. Vi kunna 
göra samma observation i morgon, om det blott är solsken 
resp. uppehållsväder, och likaså dag efter dag i veckotal. Denna 
humlornas flykt upphör vanligen kl. 2 a 3 på dagen (i aug.), 
ehuru enstaka individer väl äfven senare kunna ses. Har man 
