58 Granit. — E. Reuter. 1. XII. 1906 
angränsande delar af Kemi revier. Analoga fall ha iakttagits i 
Lappland, där unga björkskogsbestånd ofta dukat under på 
mindre växtliga marker, t. ex. ställvis på Karvaselkä-höjderna 
i södra Enare. 
Doktor Enzio Reuter föredrog: 
Häxkvast på Acer platanoides L., förorsakad af Taphrina 
acerina Eliass. 
Senaste oktober månad af professor J. A. Palmén upp- 
märksamgjord på att en vid Boulevardsgatan 1 Helsingfors 
växande lönn, Acer platanoides L., bar en väl utbildad häxkvast, 
erhöll jag genom stadsträdgårdsmästarens benägna medverkan 
densamma nedtagen till undersökning. Häxkvasten, uppstigande 
nära ändan af en c. 2,5 cm tjock, till följd af häxkvastens tyngd 
halft nedhängande gren, mätte i genomskärning på bredden 
resp. 1,50 och 0,90 meter och i höjd 1,10 meter samt var för 
öfrigt af det utseende som vidstående afbildning utvisar. 
Fyndet är af rätt stort intresse, enär liknande bildningar 
på detta trädslag hittills veterligen anträffats endast på ett 
ställe, nämligen å egendomen Stafsund i Sverige, belägen vid 
Mälaren ungefär halfannan mil söder om Upsala, där enligt 
en af den svenske botanisten A. G. Eliasson publicerad upp- 
sats (Taphrina acerina n. sp., Bih. K. Sv. Vet.-Akad. Handl., 
Bd. 20, Afd. III, n:o 4, 1895) en större lönn (Acer platanoides 
L.) ådrog sig uppmärksamhet genom att den i sin krona var 
rikligt försedd med häxkvastbildningar. Dessa voro enligt nämnde 
författares undersökningar förorsakade af en förut okänd Ta- 
phrina-art, som af honom efter värdväxten benämnts T. acerina, 
och hvars sporsäckar såsom fullt utbildade å de på häxkvasten 
sittande bladens yta framkallade ett dagglikt öfverdrag och 
därjämte åstadkommo, att bladskifvan inom området för deras 
uppträdande fick ett mer eller mindre rynkigt utseende. 
Vid den tidpunkt, i oktober, då förenämnda häxkvast 
af mig undersöktes, förefanns naturligtvis icke mera något så- 
dant öfverdrag å bladens yta, men väl visade häxkvastens 
