1. XII. 1906. Levander, Euglena sanguinea. 65 
oleva muoto on melkoisesti suurempi kuin E. viridis Ehbg, 
jonka pituus Klebsin (4) mukaan on 52 u, leveys 14 u. 
Myös viimemainitun tutkijan mukaan E. sanguinea eroaa K. 
viridis-lajista yleensä suuremman kokonsa puolesta. Soluketto 
on ohut ja ilman huomattavaa spiraliviivaisuutta, joka selvästi 
on esitetty Stein'in E. sanguinea - kuvassa ja joka Klebsin 
mukaan tällä muodolla on selvempi kuin £. viridis-lajilla. 
Toiselta puolen on mainittava Lemmermann'in (5) 
havainto, jonka mukaan eräässä kalalammikossa Sandfortin luona 
runsaasti esiintyvältä muodolta myös puuttui selvästi spirali- 
viivainen soluketto samoin kuin silmäpiste. Hän arvelee sen- 
vuoksi että tuo Sandfortissa esiintyvä, vettä punaiseksi vär- 
jäävä muoto kuuluu Astasia-sukuun ja että se on ennemmin 
identtinen Astasia hematodes Ehbg lajin kuin E. sanguinea'n 
kanssa. Astasıa hematodes, jonka Ehrenberg v. 1829 löysi 
Siperiassa, on kumminkin vielä tuiki kysymyksen alainen 
muoto. Ehrenberg itse sanoo sitä tutkineensa epätarkasti ja 
Stein (2, s. 68) myös epäilee onko se muu kuin E. sanguinea. 
Ehkä voi otaksua että soluketon spiraliviivaisuus ei ole aina 
selvästi esiintyvä ominaisuus E. sanguinea-lajilia. — Ruumiin 
etupäässä voi huomata nielukanava, mutta silmäpistettä (stigma) 
en ole voinut nähdä ja siima (flagellum) on aina säilytetyssä 
aineksessa hävinnyt. Cytoplasmaa on vähän, siitä tuskin voi 
huomata jälkeäkään, sen sijan täyttävät, mikäli näyttää, miltei 
kokonaan kiiltävä, muodoltaan tavallisesti pyöreät, mykiömäiset 
paramylum-jyväset, joista isoimmat ovat 12—13 u läpimitaten. 
Kaikki näkemäni lukuisat yksilöt olivat täynnään näitä para- 
mylumkappaleita. Lisättäessä peitinlasin alle pisara 40 %, form- 
aldehydia, niiden kerroksinen rakenne ja hajaantuminen spirali- 
langaksi esiintyy (vrt. Bütschli 7). Kellolasin muotoisia en 
ole varmuudella nähnyt, joita Bütschli selittää Zugl. granula- 
ta'lla olevan. Näiden välissä ja päällä ihan soluketon alla esiin- 
tyy hienoja lipakromijyväsiä, tavallisesti runsaasti. Ne näyt- 
tävät ruosteen ruskeilta niinkuin koko spriissä säilytetty näy- 
tekin on ruosteen värinen. Väkevöitty rikkihappo värjää ne 
siniseksi, mutta liuottaa ne pian. Klorofyllikappaleita ja pyre- 
noiideja en ole voinut nähdä en myöskään väriaineita ole voi- 
nut saada näkyviksi, jonka vuoksi luulen, että ne paramylum- 
2 
