SILL-SLÄGTET. 493 
lämpligast ske genom att indela alla sillvarieteter i föl- 
jande former: 
1). Verldshafsformen: denna innefattar 
a) Norsk vintersill. 
b) Götheborgs eller Bohussill. 
I). Vesterhafvets inomskärsform: 
a) Kullasill. 
b) Norsk sommarsill eller höstsill. 
ul. Östersjöformen: 
a) Kivikssill. 
b) Strömming. 
Jag skall här beskrifva de hufvudsakligaste af dessa 
former: Således 
I. a). Norrsk vintersill eler Gråbenssill: Längden 
14 tum (den blir ända till 45 tum och deröfver) och 
höjden då ej fullt 2 t. 4 lin. Hufvudet hvars längd 
är något större än kroppshöjden utgör 3 af total läng- 
den och 2 till något utom midten af stjertfenan. Ögat, 
som utgör + af hufvudlängden och innehålles kring 213 
gånger 1 kroppslängden till stjertfenroten är försedd 
med en genomskinlig täckhinna framifrån och en ännu 
bredare bakifrån, men så tunn och genomskinlig att 
den knappt märkes. Kroppen väl proportionerad, men 
jemförelsevis med kullasillen mer långlagd; ryggen trind, 
buksidan mer eller mindre hoptryckt, likväl äfven trind, 
dock den sednare kölad mellan bukfenorna och anus; 
öfra och undra linien lika och föga bågböjda. Hufvudet 
synes mer långlagdt; pannan rät, platt eller litet ur- 
gröpt, underkäken, som utgör + hufvudlängd och + af 
kroppslängden till stjertfenroten, är lika med längden 
från ögats bakbrädd till underlockets mest utstående 
brädd; dess led står midt under ögat; öfverkäkens 
längd ++ af kroppslängden till stjertfenroten. Nosen 
slutas med den framstående underkäken, som är trub- 
bigt tillspetsad och som icke räcker upp till pannans 
