494 SILL- FISKAR. 
linea, hvarigenom nosen synes tlillspetsad så väl ofvan 
som nedifrån. -Näsborrorna på sidan af nosryggen midt 
emellan ögat och mellankäksbrädden. Gällocket bre- 
dare nedtill vid föreningen med underlocket, än upptill 
tvärs öfver från ledknappen; underlocket i bakbrädden 
något vinkelformigt. - Bröstfenorna trubbiga, i inre bräd- 
den afrundade med 17—18 strålar.  Buksidan trind 
med föga märsbar köl och utan taggar: de åt sidorna 
uppgående stjelkarna från tvärplåtarna mellan bröst- 
och bukfenorna 20: från bukfen. till anus 45. Buk- 
fenorna, som ligga under främre tredjedelen al rygg- 
fenan, äro snedt tvära, ha 10 strålknippen och vid ro- 
len ett lancettformigt vidhängsle. Från nosspetsen till 
bröstfenorna är lika långt som från bukfenorna tillanus. 
Analfenan låg, framtill litet högre, har 17—158 strålar, 
hvaraf den bakerste dubbel, dess längd är lika med 
afståndet från fenans bakbrädd till stjertfenans rot, eller 
intager blott halfva rummet mellan anus och stjert- 
fenroten. Ryggfenan, som har 18 strålar är i brädden 
något litet utringad. Tänder, fjäll, färg wm. m. se 
IKullasillen. 
I. b.) Götheborgs- eller Bohussill: Denna är min- 
dre än föregående, hvilken hon mest liknar, men är 
dock äfven till formen så skild, att ett öfvadt öga lätt 
finner olikheten dem emellan, isynnerhet då de ses i 
större antal tillsammans. 
II. a). Kullasillen: Denna är i allmänhet kortare 
och mer undersätsig än de föregående, med något 
kortare hufvud. Längden kring 411 tum och då är 
höjden 2 tum 2 lin., tjockleken 4 tum 4 lin. Huf- 
vudet hvars längd är lika med kroppshöjden, innehålles 
gånger i längden till midten af stjertfenan och 5+ 
gånger i hela kroppslängden. Ögat, som hos före- 
gående. Kroppen jemförelsevis med gråbenssillen mer 
undersätsig: ryggen tjock och trind, buksidan mer eller 
mindre hoptryckt likväl äfven trind, dock kölad mellan 
