496 SILL-FISKAR. 
fenorna; ryggfena och stjertfena brungrå. Tänder: på 
framdelen af plogbenet stå två rader, som bakåt spel- 
sigt hoplöpa, framåt mer skilda, äro framtill genom en 
bågböjd rad förenade; på framdelen af gombenen står 
en enkel rad af 5—6 tänder £); på tungroten en af- 
lång oval karda,; på mellankäksbenen en enkel rad af 
6—58 tänder och en dylik rad främst på underkäken; 
ytterst små på underbrädden af öfverkäksbenen. Tän- 
derna variera icke obetydligt; hos Skottsk sill har jag 
selt, på plogbenet, en allång framåt och bakåt spetsig 
karda, siltande på en benköl; hos andra sittande i 2, 
i midten i 3 rader, med bakåt krökta spetsar. Gom- 
benen med en rad af 8& tänder, af hvilka de främre 
äro krökta bakåt de bakre framåt. 
I. b.) Norrska sommarsillen eller höstsillen liknar 
till storlek och form mest kullasillen och leker ungefär 
på samma tid som hon. 
III. a.) Kivikssill eler Abekåssill: Längden S—9 
tum, höjden 14 tum, tjockleken litet mer än 6 linier. 
Hufvudet innehålles i kroppslängden 4 gånger till stjert- 
fenroten och 43 gånger till fenspetsen. Underkäken, 
mer än hälften af hufvudlängden och en åttondedel af 
kroppslängden till stjertfenroten, går upp till pannans 
linia.  Öfverkäkbenens längd +; af kroppslängden till 
stjertfenroten.  Ogat stort, £ af hufvudets längd, inne- 
hålles 16—17 gånger i kroppslängden till roten af 
stjertfenan. Från nosspetsen till ryggfenans början är 
lika långt som derifrån till stjertfenroten och lika som 
”) H:r Kröver menar (Danm. Fiske 5. H. s. 144 not) att 
”Tänder på Gombenene, som NILSSON angiver, findes ikkey” 
men om H:r Kröver behagar se nogare efter, torde han 
väl finna dem, isynnarhet numera sedan äfven VALENCIENNES 
beskrifvit dem. Dock får jag erinra att de vid vårdslös 
skelettering lätt gå bort med huden; stundom äro de förut 
bortfallna. 
