500 SILL-FISKAR. 
turligt fördelaktiga läge skull, hafva en betydlig andel 
i denna rika inkomstkälla. Också har det varit tider 
då Sverige skördade mer af denna rikedom, än, så 
vidt jag vet, något annat land i Europa. Isynnerhet 
har Bohuslänska skärgården varit bekant för det rika 
sillfiske, som der blifvit idkadt. På 1780:talet expor- 
terades årligen blott från Götheborgs stad till utrikes 
orter, af sill som der i skärgården blifvit fångad, kring 
150,000 tunnor saltad, kring 2000 tunnor rökad, stun- 
dom lika så mycket pressad, samt från 10,000 till 
50,000 fat silltran. Från Uddevalla, Strömstad och Mar- 
strand exporterades dessutom mycket. Man har beräk- 
nat att under ett enda år, nemligen 1787, saltades i 
Bohusläns skärgård öfver 400,000 tunnor, rökades 
öfver 4000 tunnor, pressades 2000, samt kokades till 
tran ungefär 1,066,000 tunnor, hvaraf fingos vid pass 
44,000 fat tran. — Således 1,472,000 tunnor sill. 
När man härtill lägger den mängd af färsk sill, som 
utgick till Norge, Danmark, Halland och Skåne samt 
den som förtärdes af det talrika skärgårdsfolket, äfven 
som i de närmaste städerna och på landsbygden, så 
torde man snarare taga för liten än för stor summa, 
om man antager att den, blott under nämnde åri Bo- 
husläns skärgård fångade sillen, gick till minst 1,500,000 
tunnor sill. Till en tunna sådan sill åtgår, enligt fiska- 
renas uppgifter, kring 1000 stycken £). Således blef 
under det året fångat i Bohuslänska skärgården minst 
1,500,000000 sillar; och ändå var detta blott en obe= 
tydlig del af hela den sillskara, som ingick vid denna 
kuststräcka. Att dessa omätliga sillskaror, som årligen 
på bestämd tid infunno sig 1 skärgårdarna, småningom 
minskades, bortdrifna och flyende från ett ställe tll ett 
annat, slutligen alldeles uteblefvo, hade sin tillräckliga 
”) Af Kullasillen, som är mindre, åtgå till en tunna 
16 valar eller 1280 sillar. | 
