VI INLEDNING, 
en insekt, utan äfven se så noga, att de efter ögal 
kunna måtta kastet. 
Jag nämde att de fiskar, som vistas på stora djup 
i klart vatten, der de samla de spridda ljusstrålarna, 
hafva mycket stora ögon t. ex. Sebastes, Macrourus, 
Molva abyssorum m. fl. Deremot hafva de, som vistas 
i dyn under bottnen, mycket små ögon t. ex. Alen, 
och hos somliga synas ögonen nästan försvinna t. ex. 
hos Linålen och Pirålen. 
2).  Hörselorganet: Örat hos fiskarna är ännu 
ofullkomligare utveckladt än ögat, i jemförelse med dägg- 
djurens och foglarnas. De ha hvarken yttre öra (auri- 
cula) eller trumhåla (cavitas tympani) med sin trum- 
hinna (membrana tympani) och sina hörselben (ossivula 
auditus); hvad hos dem finnes, svarar mot labyrinten 
och äfven detta är långt enklare än hos sistnämda djur; 
den är hinnlik och består af vestibulum och canales 
semicirculares. Dessa äro äfven här 3, och ha 5 öpp- 
ningar i vestibulum. Under och något bakom denna 
är en annan utvidgning, hvari ligger en säck. Hela 
vestibulum och säcken äro fulla af en gelatinös, helt 
genomsigtig vätska; dessutom innehålla de stenhårda 
kroppar, af hvilka vanligen 4 ligger i vestibulum och 2 
i säcken. Af hörselnerven (nervus acusticus) som ut- 
går från hjernan vid föreningen mellan vestibulum och 
säcken, går en gren in i kanalerna, en annan till vesti- 
bulum; men den största grenen delar och utbreder 
sig i oräkneliga trådar under säcken, som innehåller ste- 
narna £). Fiskarna sakna således membrana tympani, 
ossicula auditus, tuba Eustachii och cochlea. De ofull- 
komliga hörselredskap fiskarna ega, ligga inneslutna inom 
hufvudskålen. Med dessa kunna de visst höra, och 
”) Hvad här är anfördt om fiskens hörselorganer, är 
ett utdrag af Cuviers Hist. Nat. des poiss. I. p. 458—469 
med Pl; VIL, fig. IX. X. f 
