520 SILL-FISLAR. 
finnes; inga på gombenen. På andra exemplar ses 
tänder på främsta delen af underkäksbenen och en en- 
kel rad af ytterst fina på plogbenskölen och på käk- 
benen. På andra: en rad af ytterst fina tänder på 
gombenen, går tillbaka till benets förening med flygel- 
benet (Os pterygoid.). På andra: Plogbenkammen slun- 
dom höjd till en eller annan tand. Tungan på långs 
ryggad och der försedd med en enkel rad af fina 
tänder. 
HI.) Hufvudet innehålles, äfven hos denna, kring 5 
(stundom 54) gånger i total längden och är lika med 
eller stundom litet mindre än största höjden. Derige- 
nom att den är bredare, blir samma tjocklek, relativt 
till bredden, mindre. Hit hörer Clupea Schoneveldii 
Krörver Danm. Fiske V. H. sid. 193. 
Anm. Vid första påseendet framställa sig dessa former som 
skilda arter, isynerhet om man lägger de bredaste och 
smalaste bredvid hvarandra; men har man ett större 
antal att jemföra, ser man lätt att der finnas öfver- 
gångar från den ena till den andra formen. Beträf- 
fande de öfriga skiljaktigheterna, som man uppgifvit, 
så hafva de visat sig vara lika otillförlitliga, såsom 
specifika skiljemärken. 
Vistelseort och lefnadssätt: Ehuru skarpsillen icke 
förekommer i så stor mängd som vanliga sillen, träffas 
hon dock fläcktals längs vestkusten af Sverige och Norge, 
äfven som vid Svenska Östersjökusten, isynnerheti dess 
nordliga trakter. Vid Skånes Östersjökust har jag der- 
emot icke sett henne och fiskarena vid Abekås känna 
henne knappt. I Kullen fås, enligt fiskarenas uppgift, 
någon enslig då och då bland den vanliga sillen, och 
vid Blekinge omtalas ett slags sill, som der kallas Bril- 
ling, och som synes vara denna. -I Sundet utanför 
Malmö fångas skarpsill stundom i mängd, men så vidt 
jag vet, blott tidigt om våren, då hela lass deraf, i 
Mars månad (kring den 20:de) föras till torget här i 
