522 SILL-FISKAR. 
nare, nemligen i största mängd från midten af Novem- 
ber till midten af December” (D:r Esmarrk i bref). — 
Deremot skall hvassbuken, enligt Suxpevanrs förmenande, 
leka i Stockholms yttre skärgård i Juli månad; ty han 
är redan tom, då han i Augusti månad går inåt skär- 
gården. 
Fångst och användande: I Stockholms skärgård 
fångas den, likasom strömmingen, både med sättgarn 
(skötar) och not. De förra äro mer finbundna än 
strömmingsgarn, nemligen 40 till 44 hvarf på alnen 
eller litet mer än + tum mellan knutarna. I Christia- 
2 
niafjorden fiskas den deremot endast med not. 
Hvassbuken iwnsaltas mest och inlägges med kryd- 
dor till så kallad Ansjovis, samt säljes 1 kuttingar och 
begagnas isynnerhet till förrätt. Den är betydligt fetare 
än sillungar och strömming af samma storlek.  Chri- 
stiania-Ansjovisen är mest 1 anseende, såsom fet och 
särdeles god. Vid åmynnen inläggas stundom sillungar 
af J3—4—ö5 tums längd på samma sätt och säljas äfven 
under namn af Ansjovis; men de äro torra, magra och 
dåliga. Man känner lätt en sillunge från en hvassbuk 
af samma storlek, äfven sedan de äro saltade, inlagda 
och stympade, om man (såsom förut nämdes) blott 
efterser bukfenans läge i förhållande till ryggfenan. Sä- 
kert skulle hvassbuken äfven, vid åtskilliga af våra vestra 
hafskuster, kunna fångas i betydlig mängd och blifva en 
eftersökt handelsvara, om man passade på honom un- 
der tjenlig tid, då han vore fetast. 
Sardin eller Pilchard (Clupea Pilchardus Br). 
Artm. Gällocket strålformigt fåradt, nedtill tvärs af- 
hugget horisontelt. Bukfenorna under midten af 
ryggfenan; två aflånga fjäll på sidan af stjert- 
fenan; inga tänder i munnen. Fjällen stora. Längd 
6—7 till 9—10 tum. 
