SARDIN 525 
teri Krapperup £). Det var en hona med mogen rom 
och af vid pass 10 tums längd E+). 
Vid södra Englands och Irlands kuster, der pil- 
charden förekommer i största mängd, är han i allmän- 
het något mindre, men träffas stundom till en längd 
af 44 tum (Yarr.). Enligt Pesxsantr infinner sig pil- 
charden i stora stimmar vid kusterna af Cornwall kring 
medlet af Juli. Från dessa ställen går en och annan 
stim stundom upp genom sundet vid Calais, och årli- 
gen fås några fiskar af denna art bland sillen vid Yar- 
mouth. En gång har Yarreu fått en pilchard, tagen 
i Themsen. Afven skall den förekomma vid bolländ- 
ska kusten; men i ännu större mängd sydligare vid 
den franska. Den synes, likasom sillen, bli mindre i 
södern F++): och i Medelhafvet, der han äfven före- 
kommer i stor mängd, blir han väl sällan mer än 
6—6+-+ Sv. tum. Det är denna form af pilcharden som 
kallas Sardiner oeh som insaltade eller inlagda i bomolja 
i dosor af förtent jernbläck, förekomma i handeln äf- 
ven hos oss, och begagnas till förrätt, liksom AÅnsjovis. 
Sardinfisket drifves i stor skala isynnerhet vid 
kusterna af Bretagne, och hvad som här icke bör för- 
bigås är, att det agn, som dertill användes kommer 
från Skandinavien, det mesta från Lofoden, och består 
i insaltad torskrom. Ånpersson berättar derom. (Efter 
rättningen om Island m. m. p. 81 not) att ”när Norr- 
männen rensa torsken, samla de rommen och föra 
"”) Hela denna utmärkt vackra och rika fisksamling har 
af Herr Baronen blifvit förärad till Lunds Universitet, i hvars 
Museum den nu förvaras. 
"") Man hörer stundom fiskare omtala att de bland en 
mängd af den vanliga sillen fått en enda som varit alldeles 
guldglänsande på sidorna af hufvudet. Troligen har det 
varit denna art. 
""") De, som H:r VALENc. beskrifvit från Nantes, voro 
dr till 6 Franska tum; från Abeville 9 tum. 
