530 
brädden af käkbenen. Fjällen 
smärre kring 18 i en tvärrad. 
Öfverkäksbenet i under- 
brädden nästan rakt. Subor- 
bitalbenet föga ådrigt. För- 
lockets bakbrädd och under- 
brädd cirkelbågformigt. Gäl- 
locket uppåt bredast, derunder 
nedåt något utringadt; in- 
brädden nedgåäår i en spets. 
Föreningslinien sned, böjd. 
Underlocket snedt uppåt bak- 
åt, nästan ovalt med en vin- 
SILL>-FISKAR, 
ytterst små och blott på bakre 
hälften af käkbenen. Fjällen 
mycket stora, 7—8 i en tvär- 
rad. 
Ofverkäksbenet i under- 
brädden bågböjdt. Suborbi- 
talbenet tättädrigt, förlockets 
bakbrädd och underbrädd mer 
vinkelformiga med afrundad 
vinkel. Gällocket upptill sma- 
lare, bakbrädden rät, före- 
ningen rät, tvär. Under- 
lock stan dubbelt så långt 
som högt: en sned parallell- 
ogram. 
kel 1 frambrädden. 
Vistelseort och lefnadssätt: Stamsillen förekommer 
i Kattegat, Sundet och någon gång i södra delen af 
Östersjön. Den finnes ingenstädes talrikt, och träffas 
aldrig hos oss i större stim; blott en och annan fångas 
då och då. De flesta, jag hört omtalas, såsom fångade 
på en gång, var att vid Malmön togos kring 20 stycken 
i Skeddegarn, i början af Juli 1832. — I Sundet vid 
Rå fås hon äfven någon gång; men rimycket sällan går 
hon in i södra delen af Östersjön. I April månad 1850 
fångades utanför Abekås, dels i garn, som voro satta 
för annan fisk, dels i laxnot, som drogs vid stranden, 
tillsammans 8—10 stycken. Längre upp i Östersjön 
träffas hon väl aldrig. 
Lektiden infaller, enligt H:r Manmiéns meddelande, 
i medlet af Juli månad, i Götheborgs skärgård; ty vid 
den tiden befinnes de der tagna, hafva rinnande rom 
och mjölke. 
Fångst: intet särskilt fiske för stamsillen; de som 
fångas bli antingen tagna i vaden tillsammans med an- 
nan sill eller (de flesta) i flundregarn (skeddegarn) med 
grofva maskor. 
