VANLIG KUMMEL. 571 
brädd; gällocket med en afrundad flik gående tillbaka 
öfver fästet af bröstfenan. Sidolinien nästan rak, löper 
från sidan af nacken, sänker sig obetydligt under bör- 
jan af 2:dra ryggfenan. Anus ligger närmare hufvudet än 
stjertspetsen. Fjällen stora breda, ovat-trekantiga, fasta 
och spånlikt lagda. Ryggfenorna två, den främre, som 
är trekantig och hög, börjar något bakom bröstfenorna 
och har 10 strålar; den bakre mycket lång, dess främre 
del temligen låg bestående af 21—22 strålar, den 
bakre delen högre kortare består af 45 strålar. Anal- 
fenan, som går tillbaka jemt under slutet af bakre 
ryggfenan och framåt icke fullt så långt som hon, 
är äfven högst baktill. Bukfenorna, som äro i spetsen 
trubbigt afrundade, bestå af 7 strålar. Bröstfenorna, 
som sitta upp nära midten af sidan, ha 13 strålar. 
Stjertfenan tvär bar kring 26. Färgen: munnen, tun- 
gan och svalget äro svarta; ryggen grå, hvilken färg 
småningom på sidorna öfvergår i silfverhvit och på bu- 
ken 1 smutsigt hvit. Tänderna långa, syllika, spetsiga, 
de flesta slutas i en lansspets,; de sitta i två rader så, 
att den inre radens tänder merendels motsvara tom- 
rummet mellan den yttre radens; plogbenets bilda 
vinkel; underkäkens och de främre af öfverkäkens äro 
störst. Svalgtänderna kardlikt sittande äro spetsiga och 
skarpa: ofvan på 4 fält, hvaraf tänderna på inre fälten 
äro grofva, på de yttre fina; nedan på 2 aflånga framåt 
spetsiga fält, som ha bakåt fina tänder, framåt gröfre. 
En annan egenhet förete Vertebrerna. De 6 första hafva 
inga egenlliga processus transversi, men på båda sidor 
af hvardera corpus vertebre finnes en djup strutformig 
båla, i hvilken sitter fästadt ett trindt, rätt ben, utåt tjoc- 
kare och tvärt; först på 7:de vertebern finnes på hvar- 
dera sidan en horisontelt plattad, vid basen bred, spetsig 
benflik, som föreställer en processus transversus. På 
STA 
