572 TORSK-FISKAR. 
de följande äro dessa långa, breda, inunder starkt ur- 
gröpla, ofvan starkt konvexa +). 
Vistelseort och lefnadssätt: Kummeln förekommer 
icke i Östersjön sällan i Sundet; men han träffas i Kal- 
tegat och Nordsjön. I södra Kalttegat fås han någon 
gång vid Kullen och Torekow. Vid Norges vestkust 
träffas han långt upp. Vid Glesvär der han 1826 sa- 
des vara sällsynt, fångades han då och då händelsevis, 
på snöre på 60—100 famnars djup. Denna fisk räk- 
nas bland dem som ständigt hålla sig i öppna sjön 
och som sällan eller aldrig besöka fjärdar och stränder. 
Han går vanligen i stora stimmar, och der en sådan 
stim en gång tagit silt stamhåll, infinner han sig årli- 
gen, så länge inga betydliga yttre hinder möta honom. 
Vid vestra kusten af Irland är en vik som af honom 
fålt namn af HKummelviken (Hakes-creek) derföre att 
han derutanför årligen fiskades i stor mängd, och i Kal- 
tegat mellan skären yttre Tistlarna och Lessö, 3 mil 
S. V. från Vinga, ligger en bank, som af honom fått 
namnet Kummelbanken eller Kumule-berget, emedan han 
fordom der fiskades i otrolig mängd. Man fångade ho- 
nom der hvarje år, från medlet af Juli till medlet af Au- 
gusti, på 16—18 famnars djup, på handsnöre med Hvil- 
ling eller Makrill till bete.  Makrill var dertill bäst, och 
med denna lockmat fick man dagligen på hvarje båt kring 
30—40 vålar med 10 st. på hvar våla, men kring 
1503 upphörde detta fiske på nämde bank. Fisken 
aftog der ej småningom, utan gick bort på en gång, 
några år före sillens försvinnande. Nu — detta skrefs 
1527 — är Kummeln bland de mindre allmänna fiskarna 
1 Kallegat, men han fångas dock årligen på de tångref 
(storbackor) som af fiskarena om sommaren utläg- 
”) Tirestws har beskrifvit en fiskform från Kamtschat- 
kas haf, hvilken företer denna egenhet i ännu högre grad. 
Acta Petropol. 
