578 TORSK-FISKAR, 
och två aflånga nedan; dessa äro isynnerhet bakåt 
spetsiga. Bröstfenorna spetsiga, räcka midt under främre 
ryggfenan och hafva 18—19 strålar. Bukfenorna, som 
slutas i en smal tråd, räcka till 3 af bröstfenan och 
hafva 6 strålar. Främre ryggfenan, som har 13 strå- 
lar är hög och afrundad, lika lång som i midten hög, 
om den mätes efter strålarnas längd; bakre ryggfenan 
I midten lägst, framåt och baktill något högre, inne- 
håller 79—80 fenstrålar.  Analfenan, som börjar un- 
der 10:de strålen af bakre ryggfenan, har 75 strålar 
och slutar jemt under slutet af ryggfenan. Analöpp- 
ningen under 8:de strålen af 2:dra ryggfenan. Stjert- 
fenan tvärt afrundad. Vertebrerna 79, hvaraf 30 till 
buken och 49 till stjerten. 
Vistelseort och lefnadsätt: Birkelångan är ännu ej 
funnen i Kattegat, utan blott i Nordsjön vid Norges 
vestra och nordvestra kust. Hon förekommer der åt- 
minstone ända från Glesvär, några mil söder om Ber- 
gen, upp till Söndmör och vidare åt norr vid Helge- 
lands och Saltens' kuster, dock, öfver allt temligen säll- 
synt; ålminstone ingenstädes i stort antal. Hon skil- 
jer sig äfven derigenom från den vanliga Långan, att 
då denna endast förekommer långt ute i öppna sjön, 
och sällan eller aldrig går in i fjordarna, så träffas 
Birkelångan deremot aldrig långt från land, utan alltid 
i fjordar och vikar, dock endast i dem som äro myc- 
ket djupa och hafva mjuk botten. I fjorden vid Ber- 
gen fångas hon på 200 famnars djup på mudder- eller 
lerbotten, dels med långref, dels med handsnöre, Vid 
Glesvär fås hon också under land på betydligt djup; 
äfven skall hon förekomma vid Trenen i Nordlanden. 
Ström intygar också att hon fiskas alltid blott i djupa 
fjorder med ”dyb-liner,” men är temligen rar att be- 
komma och för öboarna, som endast idka fiske i öppna 
sjön, allestädes okänd. 
