598 + OTORSK-FISKAR. 
” n 
smala med 6 strålar, omgifna af en tjock hud. Anal- + 
fenan börjar under 30:de strålen af ryggfenan, och lika- : 
som denna sammanhänger hon med roten af stjerUenan. 
Denna är afrundad. Färgen: ryggen gråbrun, sidorna wx 
grå med breda gula, mer och mindre tydliga tvärband. - 
Bröstfenorna gula. Bukfenorna svarta; alla opara fenor - 
mot kanten svartblå med en smal hvit bräm. TVR 
- Vistelseort och lefnadssätt: Tubben förekommer 
aldrig i Östersjön eller i Sundet: ej heller synes han 
förekomma i den sydligaste delen af Kattegat, såsom ut 
vid Kullen; ty den fisk, som der kallas Lubb, är vår 
Glystorsk sid. 547. Den sydligaste plats, der Lubben — — 
fångas, lärer vara Götheborgs skärgård; men äfven = 
der, i södra skärgården, är han sällsynt. Blott en och 
annan fås då och då om vintern och våren, ej om 
+ sommaren, på småbackor, tillsammans med kolja och 
torsk. Han saltas tll kabilja bland Långor. I norra 
skärgården förekommer han något oftare. Långt ute i 
Skagerrack, der skutorna lägga ut för att fiska Kabiljå, 
fås han icke. Han vistas nära under land på berg- 
botten, ofta på 60—5809 ända till 100 famnars djup. 
Vid Norges vestra kuster t. ex. vid Bergen är han all- 
män och fiskas äfven der på 60—80 famnars djup. = 
«Också vid Söndmör är Brosmen en allmän fisk, och = 
« fångas der, enligt Srröms uppgift, ute i öppna sjön bland - 
- Helleflundra och Långa +). Också såg jag denna fisk 
vid Helgelands och Saltens kuster, ända inom ”poleir= = 
keln.  Isynnerhet ficks han i mängd under mitt vistande =. = = 
på Tränen i Augusti månad. Att han förekommer ända — « 
upp vid Finornarken, är bekant genom Liemws Lapp: ps = 
327. Enligt Pesxsasts uppgift hvimlar han kring Shet->= == 
landsöarna. Vid Färöarna twäffas han också och enligt 
+ 
") Detta stämmer icke öfverens med de uppgifter om 
dess lefnadssätt, som jag erhållit på många skilda ställen. 
