606 FLUNDRE-FISKAR. 
i underkäken i smalare karda, 3—4 tänder i bredd. 
Svalgbenens Vänder mer grofva, nästan cylinderformiga, 
något trubbigt tillspetsade, sittande i kardor, ofvan och 
nedan. Färgen . . . Afven denna art har munnen och 
gälöppningarna invändigt svarta. 
Vistelseort och lefnadssätt: Denna fiskart har blott 
en gång, så vidt man vet, bhfvit tillvaratagen vid nå- 
gon Skandinavisk kust, nemligen år 1839 vid Hammer- 
fest ej långt från Nordkap, och af Professor SunpavaLr 
”anmäld till antecknande i Skandinaviens Fauna”  El- 
jest förekommer samma art uti södra Grönlands djupa 
fjordar (Fasric.). Den synes icke vara der mycket 
sällsynt.  FaBriciws tror att han leker om vintern eller 
på våren. Han fångas på krok, på backa eller snöre, 
och spisas af Grönländarne. 
Anm. Vid dessa fiskar har jag haft tillfälle att göra en 
iakttagelse, som i physiologiskt afseende icke torde 
sakna intresse. Då stjerten är hel, löper han spetsigt 
ut, blir ytterst smal och tunn, och ryggfenan och anal- 
fenan mötas, från ofvan och nedan, vid spetsen af 
yttersta vertebern, som ej är en half millemetre tjock; 
och således är der ingen stjertfena. Men af den tunna 
stjerten brytes stundom medan fisken ännu lefver, ett 
längre eller kortare stycke, stundom der stjerten till 
och med är en half tum (13—14 millimeter), stundom 
ej mer än + tum bred; från den således tvärt af- 
brutna ryggraden utväxer en verklig stjertfena med 
tydliga och långa fenstrålar, sinsemellan förenade, som 
vanligt, genom en hud. Denna fena sammanhänger 
med analfenan, och, som det vill synas, stundom äfven 
med ryggfenan. 
2:dra Familjen: Flundre-Fiskar (Pleuronecteidei). 
Hurvuvet har begge ögonen på en och samma sida. 
Krorren mycket hög och hoptryckt, med merendels små 
och tunna fjäll; sidorna olika, den ena färgad 
