FLUNDRE-FISKAR. 607 
vänder snedt eller rakt uppåt då fisken simmar, 
den andra hvit, vänder nedåt +). 
Tänver i käkar och svalg, stundom äfven på framdelen 
af plogbenet. 
ÅNALÖPPNINGEN ligger långt fram under roten eller mid- 
ten af bröstfenorna. Gälhinnans strålar 7 eller 8, de 
2 mellersta, utåt hopväxta. 
RYGGFENAN och Analfenan mycket långa, sträcka sig längs 
hela ryggsidan och på undre delen af kroppen 
ända fram under bröstfenorna. 
Anm. Bristen på symetri i hufvudet sträcker sig till dess 
flesta delar: munnen är mer eller mindre sned, käkben 
och tänder olika på de begge sidorna; nästan alla huf- 
vudskålsbenen förvridna till form och läge; gälstrålarnas 
antal olika, bröstfenorna och bukfenorna olika stora ofta 
äro fjällen olika på begge sidor, hvilket allt röjer brist 
på symetri; till och med analöppningen ligger stun- 
dom under brädden på blindsidan. Vanligast ligga 
ögonen på högra sidan; men hos andra ligga de re- 
gelbundet på den venstra, hos en art (Pl; flesus) fin- 
nas de ömsom och nästan lika ofta på ena som andra 
sidan, hos andra arter finnas de ytterst sällan på den 
sidan, dit de ej typiskt höra. 
Analöppningen sitter långt fram och bukhålan år liten 
och framträngd mot hufvudet, men den fortsätter sig 
dock bakåt vid ömse sidor om stjertbenens nedra 
törnutskott, genom en kävitet, som inneslutar en del 
af inelfvorna. Refbenen äro ”små och omsluta icke 
bukhålan. — De hafva mgen simblåsa, de höja sig 
sällan till vattenytan, utan följa bottnen och de flesta 
arter uppehålla sig i grundt vatten nära stränderna. 
Der kunna de dock, när de vilja, röra sig med snabb 
fart, hvilket man varseblir då de ligga på ljus sand- 
botten och blifva störda, med pilens snabbhet fram- 
skjuta de sig vanligen i slingrande fart och, som det 
synes, tätt vid bottnen. Bland sjögräs och tång slingra 
de sig fram med vågig rörelse. 
>) Häraf namnet Pleuronectes: den som simmar på 
sidan. Detta är dock icke eget för flundrefiskarna, de 
Bandlika simma på samma sätt. Jemf. s. 169. 
