TAGGFJÄLLIG RÖDSPÄTTA. 617 
Ställe: Den fullt utbildade formen häraf fås vid Abekås 
då och då, men sällan. Enligt fiskarenas uppgifter, fås 
hon blott ute i öppna sjön på 14—15 famnars djup och 
det endast om sommartiden. Hon går aldrig in till stran— 
den, hvarföre hon aldrig fås i åltinor, utan på krok, bland 
vanliga rödspättor och torsk. — Det förtjenar närmare 
undersökas om denna varietet tillhör djupt ingående hafs- 
bugter, der det salta vattnet är blandadt med sött, och 
om det är en sådan blandning som frambringar denna form. 
Anm 2. I Hvita hafvet förekommer en Skäddeart, som 
står nära den nu omnämda OÖstersjöformen af Röd- 
spättan , det är 
Platessa dvinensis LinJeB. Vet. Akad. Handl. 1850, p. 
360, tab. 20. De största exemplaren äro 73 tum långa. 
Största höjden innehålles 2 gånger 1 längden till slutet af 
analfenan;, hufvudet 3 gånger i längden till samma ställe. 
Den är således något mer långlagd än Rödspättan. Stjert- 
fenans längd innehålles 6 gånger i totallängden ”). Huf- 
vudets form, ögonens läge, käkarna m. m. äro lika dem 
hos Spättan. Men olikhet finnes i hufvudets knölrad, som 
hos Spättan består af 5—6 skilda knölar, hvaraf de bakre 
äro större och hoptryckta; hos Pl. dvinensis finnes den 
äfven, men der är det mer en sammanhängande småknott- 
rig benvall, som baktill är bredast, men ej hoptryckt, utan 
nedplattad. På blindsidan är den mer delad i knölar, på 
Pleur. platessa deremot finnes der en mer sammanhän- 
gande benvall. Fjällen äro mycket små och vidt skilda 
från hvarandra. Att fjällen äro i bakre brädden försedda 
med hårfina taggar, att öfra delen af hufvudsidan är skråflig, 
att de mellersta strålarna i anal- och ryggfenan äro, längs 
ögonsidan, belagda med små skarpa fjäll, att stjertfenan 
är från roten utåt till + belagd med fjäll m. m. är öfverens- 
stämmande med OÖstersjövarieteten af PI. platessa.  Sido- 
linien, som är lik den hos PI. platessa, utgår äfven här 
från benvallen, höjer sig nästan omärkligt öfver bröstfenan 
och går derefter rakt ut till stjertfenan, som är, likasom 
hos PI. platessa, tvärt afrundad. Bruna fläckar finnas på 
") Hos en Rödspätta af samma längd innehålles största 
höjden 2 gånger 1 längden till midten mellan analfenan 
och stjertfenroten; hufvudet 3 gånger i längden till 8:de 
analfenstrålen (bakifrån). Men dessa förhållanden variera. 
Skandin:s Fiskar. 40 
