SKRUBB-SKÄDDA. 621 
fenan stundom framtill hvitguk Buk- och Bröstfenorna 
på blindsidan hvita, dragande i rosenrödt. 
Denna art förekommer ej sällan med blindsidan 
mer eller mindre färgad med bruna fläckar eller helt 
och hållet mörkbrun. Stundom är ögonsidan ljusast. 
Stora förvurna exemplar af 13—14 tums längd och 
61—7 tums höjd kallas vid Rå Skrubbslätta; färgen 
brungrå med pomeransgula fläckar på kropp och fenor; 
Anal- och ryggfena köttröda; stjertfenan mörkare kött- 
röd; iris blekt messinggul. 
Ungar af 2—23 tum visa redan det mest karak- 
teristiska kännetecknet: en skråflig knölrad vid roten af 
anal- och ryggfenan. Kroppen är grå, beströdd med 
små mörka fläckar. Höjden innehålles 2 gånger iläng- 
den lill roten af stjertfenan. Fjällen på kroppssidorna 
ligga glesare och hafva knappt börjat få taggar. 
En monströs form hos hvilken ryggfenan framtill och 
dess interspinalben gå fram 1 en spetsig flik, som skiljes 
från ögat genom en rund och djup inskärning +). Af 
denna har vårt Museum 2 exemplar från Sundet, begge 
helt skråfliga och färgade på begge sidor; det ena 
blekast på ögonsidan. 
Visteseort och lefnadssätt: Denna art är af alla 
den mest kringspridda och äfven, på de flesta ställen, 
den talrikast förekommande, hvarföre den också före- 
trädesvis har fått namn af flundra, en benämning som 
egentligen tillkommer alla dessa plattfiskar. Skrubban 
förekommer i alla haf kring Skandinaviens kuster, från 
Skåne å ena sidan upp i Botniska viken och å andra 
sidan till Nordkap och ännu längre åt nordost. En 
småväxt varietet har vårt Museum från Hvita hafvet, 
hemförd af LiuseBorc. I Stockholms skärgårdar är den 
") Hos YARRELL pag. 333 är en dylik monströs form 
af Slätthvaren aftecknad. 
