PIGGHVAR. 637 
fästet, sträcker sig nära till stjertfenroten, har de meller- 
sta strålarna högst, och de bilda der, utbredda, en vinkel, 
hvarigenom konturen blir rutformig. Bukfenorna, som 
ha strålarna vid roten vidt skilda och brädden tvär, 
intaga mesta rummet från underkäksfästet till anus. 
Bröstfenorna snedskurna, på ögonsidan 13, på blinds. 11. 
Stjertfenan kantigt afrundad. Färgen ofvan gulaktigt grå, 
stundom marmorerad med brunt; ögonlocken brunfläckiga. 
Pupillen oval med en cirkelformig inskärning ofvan. Iris 
messinggul. Blindsidan hvit belagd med vårtor, men inga 
benartade taggar. Tänderna 1 begge käkarna små spet- 
siga kardlikt sittande, med kardorna lika breda i begge 
käkarna och med kring 8 tänder i en tvärrad framtill, 
der den är bredast, samt gående på båda sidor lika 
långt tillbaka i underkäken, men i mellankäksbenen litet 
längre på ögonsidan. 
Gh. 7; R. 63—65; A. 46; B. 6; Br. 13—11, eller 11—41. 
Stj. 17—18. 
Vistelseort och lefnadssätt: Pigghvaren förekommer 
i alla våra haf. I södra delen af Östersjön träffas han 
ej sällan vid Abekås, och hela kusten uppåt ända till 
och ofvan Stockholms skärgård, der han likväl ej är 
allmän, samt vid kusterna af södra Finland. Men en- 
ligt D:r Pratzman (i bref) förekommer han aldrig vid 
Sundsvall. At andra sidan förekommer han i Sundet, 
Kattegat och Nordsjön, der han äfven träffas långt upp 
åt norr. I Sundet fås han då och då, mest vinter- 
tiden; vid Kullen fiskas han alla årstider, dock mest 
från början af Maj till midsommar; stundom fås då 
ett helt tjog på båten, stundom få eller inga. I Bo- 
huslän skall han, enligt Ekrströnm, vara mindre all- 
män. Enligt fiskarenas uppgift i Kullen, skall han der 
vara bäst i Juni och Juli, blir derefter sämre framåt 
hösten och är sämst i Augusti och September. Pigg- 
hvaren som är tjock och köttfull, anses allmänt för 
mycket god fisk och, af många, för den bästa af alla 
