HVIT-TOBIS. 655 
förlockets bakbrädd rät, vertikal och underbrädd hori- 
sontel, förenade i en afrundad vinkel. Ryggfenan, sova 
börjar hos yngre exemplar jemnt öfver, hos äldre något 
bakom spetsen af bröstfenan, fortsättes temligen jemn- 
hög ända till ett stycke framom stjertfenan. Anus, som 
ligger långt tillbaka, halfvägs mellan gällocksbrädden och 
stjertfenspetsen, har en liten tapp bakom den bakre 
(genital-Jöppningen. Analfenan, som börjar långt bakom 
midten af ryggfenan, är lik denna och slutar sig jemnt 
under dess slut. Stjertfenan starkt tvåklufven med 
spetsiga flikar. Hufvudet bart, kroppen belagd med 
ovala, spånlagda, slätbräddade fjäll, som ligga i tydliga 
rader snedt uppifrån bakåt. Sidolinien "med sina cy- 
lindriska bakåt öppna slemrör, är rak och ligger långs 
ryggsidorna. Långs buksidan ligga bort till anus 3 
rader af fina porer. Bröstfenorna små ungefär som 
från förlocksbrädden till underlocksfliken. Färgen ofvan 
mörkgrön, nosen ljusare grön med en svart fläck på sidan 
öfver mungipan; för öfrigt är hela fisken silfverhvit. 
R.52ja 03) A. 27 a 28; Br. 13 a 145; Stj. 16. 
Vanliga längden kring 6—7 tum, men de utvuxna 
s. k. Tobiskungarna äro ofta 12—13 tum. 
Anm. Man träffar exemplar, som med lika längd äro mycket 
olika undersätsiga. Gällocksbrädden äfven mycket olika: 
somliga ha en mycket djup inskärning framom bröst- 
fenan, andra nästan ingen. Förlocksbrädden hos som- 
liga vertikal, svagt bågböjd, hos andra mer bakåt= 
stående nedtill. 
Hos ett exemplar af 64 tum och ett af 4 tum 
innehålles hufvudet 5 gånger i hela längden till stjert= 
fenspetsen; men hos ett Grönländskt; som i storlek står 
dem emellan och är 6 tum, innehålles hufvudet 5 gån- 
ger i kroppslängden tilll stjertfenroten. Det är nosen 
som är kortare; från ögats frambrädd innehålles den 
2 gånger i öfriga hufvudets längd; hos Svenska exem- 
plar blott 14 gånger; dock hos ungar 2 gånger. — 
