SÖTTVATTENS-ÅL. 661 
Söttvattens-Ål (Murena Anguilla Lis). 
Artm. Underkäken längst framstående; ryggfenan bör- 
jar långt bakom de tillbakalagda bröstfenorna. 
Synonymi: Murena Anguilla Lin. Syst. Nat. I. p. 426. 
— Faun. Sv. p. 109. — Erström Vet. Akad. Handl. 
1831, pag. 285. Ophichthus Anguilla Betz. Faun. p. 
311 — Der Aal BrocH Naturg. d. Fische Deutschl, 3, 
p. 4, tab. 75. — Common Eel Pen. Brit. Zool. II. p. 
142. — Anguilla vulgaris FLEMING British Animals p. 
199. — Sv. Ål; Norr. Aal; Fin. Airokas. 
Beskrifning: Kroppen trind, ormlik, något hop- 
tryckt, hvilket tilltager småningom bakåt vid anus och 
ännu mera bakom halfva afståndet från anus till stjert- 
spetsen. Hufvudets längd till gällocksbrädden innehålles 
73 gånger i hela längden. Afståndet från nosspetsen 
till ryggfenans början innehålles 3 gånger i hela läng- 
den, och från samma ställe till bröstfenroten nära 7 — — 
till ryggfenan 3, till analfenan 24 gånger. Anus ligger 
ungefär under 70:de ryggfenstrålen, och afståndet mel- 
lan ryggfenans början till anus utgör ungefär + af 
hela längden. Nosen olika lång och bred hos skilda 
varieteter. Näsborrarna dubbla: en aflång framom hvar- 
dera ögats öfra brädd, och en temligen lång tub på 
hvardera sidan af nosspetsen. Fjällen, hvaraf kroppen är 
betäckt, och som ligga intryckta i den ytterst sega hu- 
den under epidermis, äro ytterst tunna, aflångt ovala 
och ligga i många rigtningar, mest på långs eller snedt, 
och merendels flera bredvid hvarandra i samma rigt- 
ning. De synas bäst sedan fisken blifvit torr. Längs 
undra kroppsdelarna: på buken och längs sidorna af 
anallenan är huden bar, utan fjäll. Gälöppningarna 
små, utgöra en tvär springa eller ett hål på hvardera 
sidan bakom hufvudet. Baköfver dem sitta Bröstfenorna, 
som vid roten äro än lika breda med, än mycket sma- 
lare än gälöppningen, och slutas långt framom rygg- 
fenans början; utbredda äro de nästan runda. Anal- 
