700 STÖR-FISKAR. 
midten högst, hos de yngre uppstående i tagg; pan- 
nan urgröpt; nosen temligen lång, nedtryckt, mer 
smal och spetsig eller mer bred och trubbig; från 
spetsen till munnen ungefär 3—4 gånger mun- 
nens bredd. 
Synonymi: Acipenser &c. ARTED. Gen. 65, Syn. 9. — 
Acipenser Sturio Lin. Syst. Nat. I. p. 403. Faun Sv. :. 
p. 299. — Rertz. Faun. Svec. p. 309. — Niss. Pro- 
drom. p. 109. PALLAS zoogr. rosso-assiat. 3, p. 9. 
EKstrRöM Vet. Akad. Handl. 1831, p. 104. — Der Stöhr 
Brocn Fische Deutschl. 3, p. 89, tab. 88. — Sturgeon 
PEN. Brit. : Zool. 3, p. 124, tab. 49, f. 53: — Donov: 
Brit. Fishes 3, pl 65. — Yarr. Brit. Fishes 2, p. 
475 med fig. Esturgeon Cuv. Regn. anim. II. p. 379. 
— Gemeiner Stör BrANbDT u. RATtzEB. Medic. Zool. 2, 
p. 17, tab. 3, fig. 1. Ahat: tab. 45 Sv. Stör; Kull 
Håstörja; Norr. Störje. Finl. Sammi eller Sambi 
Beskrifning: Hufvudet utgör i längd + al kropps- 
längden ull midten af öfra stjertfentliken, nosen ned- 
tryckt-halftrind, långdragen och spetsigt utlöpande, dock 
med afrundad spets, ofvan, älven som hela hufvudet, 
plåtbelagd med tydliga sömmar mellan plåtarna; inun- 
der med många små aflånga och kantiga gropar långs 
midten med en lång (skråflig) ribba. Fyra skäggtöm- 
mar bilda en tvärrad ungefär midt emellan nosspetsen 
och munöppningen. Denna är en på tvärs oval tub, 
som kan uldragas ull flera tums längd, har broskiga 
läppar som kunna hopläggas, är helt tandlös och med 
utböjd kant; dess bredd utgör ungefär + eller + af 
nosens längd. Ogonen små med blekt messinggul iris 
och vertikalt oval pupill. Från midten af ögat är litet 
längre till nosspetsen än till bakbrädden af gällocket. 
Näsborrarna stora; den undre bakre störst, halfrund, 
den öfre mycket mindre, oval. Pannan på längs ur- 
gröpt. En liten rund öppning hgger under hjessans 
sidobrädd +). Kroppen mycket långlagd, femkantig, kan- 
-” Denna svarar mot det s. k. Spruthålen (Spiraculum) 
hos Hajar och Rockor. Vid roten af gällockets undra sida 
