704 STÖR=-FISKAR. 
af svart mogon rom. Man träffar sällan hos oss små 
ungar. 
Användande; Költet är smakligt och anses af många 
som en läckerhet. Det stufvas ungefär som  Lakens. 
Eljest kan det äfven saltas. Det anses vara hårdsmält 
och således för svaga personer mindre sundt. 
4nm. I LInsÉs Fauna Sv. pag. 108 omtalas att K. FREDRIK 
I. lät plantera Sterletten (Acipenser Ruthenus) i Mä- 
laren. Sedan den tiden har han dock aldrig träffats 
hvarken der eller på annat ställe i Sverige. Likväl 
anser jag mig här böra upptaga Diagnoser både för 
denna och ett par andra arter, med hvilka någon form 
af vanliga Stören möjligen kunde förblandas: 
Sterletten (Acipenser Ruthenus Lis.). Nosen kägelfor- 
mig, spetsig, pannan platt; ryggsköldarna 14 skarpt kölade, 
kölen med en öfver brädden bakåt rigtad tagg; sidosköl- 
darna kring 60, på tvärs aflänga, äfven med köl som slu- 
tas öfver bakbrädden. Ar 2—3 fot läng. Hemma i Kaspiska 
och Svarta Hafvet och i de floder som deri kasta sig. Af 
den fås den bästa kaviar. (Lunds Museum). | 
Stjernströdda Stören (Acipenser stellatus PALL.). Nosen 
mycket lång; pannan urgröpt, ryggsköldarna 14 strålfor- 
migt räfflade och kölade, kölen slutas bakåt med en nära 
brädden stående tagg; sidosköldarna kring 30; sidorna be- 
lagda med runda stjernformiga benplåtar. Ställen som förra. 
(Lunds Museum). 
Husbloss-Stören (Acipenser Huso Lis.). Nosen kort, vid 
roten bred, utät tillspetsad. Munöppningen mycket bred 
dess bredd lika med nosens längd från munnen till spetsen. 
LEPECKINS "Reise I. p. 159, tab. 9, fig. 1, 2. — BRANDT U. 
RATzZEBURG Medic. Zool. 2 B. tab. 1, fig. 1. — F. Tab. 41:a, 
fig. ÅA. B. C. Samma ställen som förra. 
Hafmus-Slägtet (Chimaera LN.). 
Kroppen långlagd, helt bar, utan plåtar eller fjäll, bakåt 
afsmalnande slutas i en lång trådlik stjert. 
Noses kägelformig med i rader liggande porer och med 
