VANLIG PIRÅL. 751 
läge, som hålla + längd 452 tum och från vestkusten 
al Norge sådana som äro 47t tum långa med mot- 
svarande tjocklek. Kroppen är långsträckt trind och 
bakåt hoptryckt. Nosen spetsig försedd med 2 par 
tlättstående skäggtömmar, dessutom sitter en längre på 
hvardera sidan af munnen och en kortare bakom hvar- 
dera af dem. Mellan skäggtömmarna på sjelfva mnos- 
spetsen ligger näsborren. Munöppningen, som är rund, 
hopdrages på sidorna; 1 öfra delen af gommen silter 
en liten spetsig bakåt krökt tand, på bred rund bas; 
bakom denna på hvardera sidan ligga två kamlika ben- 
skifvor med spetsiga bakåtrigtade tänder, 8 i den inre 
större skifvan och 9—10 mer krökta i den mindre. 
Ogon finnas inga utvändigt synliga. Gälarna öppna sig 
i 2 små, nära sammans, vid ömse sidor om  medel- 
linien, liggande hål. En lång rad af slemporer på hvar- 
dera sidan af buken. Anus, som ligger långt tillbaka 
under stjerten, utgöres af en stor allång öppning. Stjert- 
fenan, den enda egentliga fena, är i spetsen bred och 
afrundad. 
Vistelseort och lefnadssätt: Pirålen är fläcktals 
ganska talrik vid Skandinaviens kuster, från södra delen 
af Kattegat, ända inom polcirkeln. I Göteborgs skär- 
gård sades han uppehålla sig på 20—50 och ännu 
flera famnars djup; 1 Kullen träffas han på mindre 
djupt vatten. På stenbotten och vid berg finnes han 
mera sällan, men på dy- och lerbotten träffas han 
på många ställen ymnigt. Af fiskarena anses han för 
ett elakt skadedjur, emedan han angriper och förtär de 
fiskar, som fastnat i garnen eller hängt sig på krokarna 
och dö innan fiskaren tager upp dem. Han angriper 
alla slags fiskar så snart de dö; så angriper han äfven 
de Långor och Hälleflundror, som dö på krokarna på 
storbackor; men han anfaller icke, så som Hafsnejon- 
ögonet, lefvande utan blott döda fiskar. Isynnerhet är 
Koljan (sid. 3550) blottstäld för Pirålens angrepp. Kol- 
