B En ornitologisk resa till Lunkulansaari och Mantsinsaari. 55 



hvars sega fasthet betingas af mossa, eger en vegetation af 

 allehanda kärr- och vattenväxter, såsom starr, vass och fräken, 

 af hvilka vassen befinner sig innerst, medan starr- och fräken- 

 vegetationen vid yttre kanten omsluter det hela; härvid synes 

 Carea:;- regionen oftast vara belägen innanför Equisetuni-hähei, 

 men dessutom förekommer starren glest spridd här och hvar i 

 gungflyet. På sina ställen anträffas äfven mindre samlingar af 

 Coniarum, Calla och Menyanthes; den sistnämnda förekommer 

 icke sällan så talrikt, att den fullständigt ersätter fräkenvegeta- 

 tionen. Genom gungflyet sträcker sig en mängd smala sling- 

 rande kanaler, hvilka med hvarandra förbinda den rand af fritt 

 och öppet vatten, som finnes närmast intill hvardera stranden 

 af träsket. Dessa kanaler ömsom utvidga sig till större eller 

 mindre vattensamlingar, ömsom åter hoptränga sig till mycket 

 trånga farleder, där roddaren endast med svårighet kan färdas 

 fram. Vattenytan är sällan klar, utan oftast grumlig — något 

 som till stor del härrör af den gyttjiga bottnen, från hvilken 

 vid minsta blåst uppkastas slam och grus — samt vanligen 

 betäckt af allehanda bladväxter, såsom Poiainogeton, Nyvqjhcea, 

 Nuphar m. fl., äfvensom af fjolårig förmultnande vass och andra 

 vegetationsrester, som hopat sig till ett tjockt och fast lager 

 kring gungflyet. Alla intill träsket gränsande ängar och ängs- 

 marker voro nu till en icke obetydlig utsträckning öfver.sväm- 

 made, och öfverallt uppstucko ofvan vattenytan tufvor af mossa 

 och gräsarter, buskar, mindre träd och ett virrvarr af gärdes- 

 gårdar. Närmast intill den sålunda bildade strandlinjen följde 

 tufviga, sanka och vattensjuka ängar, eller ock var vattenbrynet 

 kantadt af snårbildande buskar och småväxta träd, mestadels 

 vide, al och björk. På sina ställen stod träsket dessutom i 

 förbindelse med kärrängar, karakteriserade genom en vegetation 

 af såväl björnmossa som hvitmossa samt riklig starr. 



På Ulahto träsket rådde under vårsträcket ett rörligt och 

 brokigt lif. På de små vattensamlingarna i gungflyet, på de 

 öfversvämmade ängsmarkerna och det större, öppnare klarvatt- 

 net i midten af träsket, öfverallt vimlade det af änder och dyk- 

 änder (si. Sjmtula, Anas, Fiiligida), och vassruggarna voro på 



