Mötet den 4 oktober 1902. 29 



kirjallisuudessa mainittu Suomesta ja ylimalkain metsäpuuna 

 on ani harvinainen. Schröter tuntee tästä muodosta vaan 6 

 eksemplaria, kaikki Schweitzistä, ja niistä vaan yksi kauttal- 

 taan tyypilhnen kuten Kirjakkalan puu ; muut 5 puuta ovat 

 näet syntyneet silmuvariationin kautta siten, että puun alaosa 

 €sittää ihan normaalisen kuusen, yläosa taas columnaris-muo- 

 don ; raja molempien osien välillä on kovin jyrkkä. Colum- 

 naris-mnoio syntyy siten että, latva-silmu pysyen muuttumatto- 

 mana, kaikki primäriset oksat muuttavat kasvunsa tuulenpesän- 

 tapaiseksi (Hexenbesen, nanismus?). — Kirjakkalan kuusi on 

 paikkakunnalla tunnettu »kauniin kuusen» nimellä. Sen ijästä 

 €n tunne muuta kuin että se jo ainakin 20 vuotta sitten herätti 

 ohikulkijan huomiota. 



Tämän yhteydessä sopii ehkä mainita muutamia havupuu- 

 muotoja, jotka olen viime vuosina löytänyt. 



Välimuoto Picea excelsa tijpican ja virgatan välillä on 

 kyllä ennenkin tunnettu. Hyvin karakteristinen, tähän kuuluva 

 nuori puu kasvaa maantien varrella Saarijärven Kankaalan 

 maalla lähellä Wiitasaaren rajaa. Se poikkeaa rirgatasia siinä 

 että primääriset oksat tekevät jotenkin runsaasti sekundärisiä oksia, 

 jotka kuitenkin jäävät kehittymättömiksi ja hyvin lyhyiksi, muo- 

 dostaen ikäänkuin keriä pitkin puun oksia. Tämä surkastusmuoto 

 (lusus glomerulatis m.) kasvaa myöskin Espoon Martinkylässä. 



Kuusen wawa-muotoja olen Espoon Kaitansin maalla tavan- 

 nut kaksi eksemplaria. Toinen on noin 1,5 m korkea conica- 

 muoto selvällä oksittomalla rungolla ja leveällä, keilaraaisella, 

 hyvin tuuhealla lehvistöllä. Se lienee kuten ympäröitsevät, kor- 

 keat kuuset tätä nykyä noin 30 vuotta vanha. Toinen on noin 

 jalan korkuinen, surkastunut pikkupensas säännöttömällä, har- 

 vanpuoleisella kasvulla; senkin ikä lienee yli 20 vuotta. 



Kuusen värimuodoista olen tavannut f. variegatan Carr. 

 Ikaalisen Luhalahdella sekä Saarijärven Riihimäen maalla kum- 

 massakin tapauksessa pienen, toista jalkaa korkean pensaan. 

 Myöskin f. aiirea Carr., joka tätä ennen tuskin on Suomesta 

 mainittu, kasvaa suon reunassa Saarijärven Riihimäen maalla; 

 tämäkin on pieni pensas, jonka nuoret neulaset ovat hohtavan 



