102 Mötet (len 7 mars 1903. 



kappaleen tätäkin lajia. Sen oli prof. Mäkiin löytänyt Luu- 

 mäellä. Myös übe rt ilmoittaa tavanneensa sen Suomessa. — 

 O. similis muistuttaa suuresti O. edentulus'la mutta eroaa siitä 

 selvästi leukansa sisäreunassa olevan vahvan hampaan kautta. 

 Tämä laji, joka on levinnyt yli suurimman osan palearktista 

 aluetta, on tavattu myöskin Skandinavissa, nim. Etelä-Kuot- 

 sissa ja Tanskassa. 



Pcederus fitscipes Curlis. Yhden kappaleen tätä lajia löy- 

 sin kesällä V. 1901 lähellä Hankoa Täktomin kylässä. Ennen tätä 

 ei itse päälajia varmuudella tunneta Suomesta, tnutta sen si- 

 jaan on meillä löydetty Ahvenanmaalla ja lähellä Turkua eräs 

 toinen muoto, joka eroaa jossain määrin P. f/iscipesisiä sen 

 kautta että sillä on paljon lyhemmät peitinsiivet kuin tällä. 

 Isäni, prof. J. Sahlberg, onkin sentähden selittänyt sen (Enu- 

 mer. Gol. Brachelylr. Fenniae 1875) uutena lajina nimellä /-*. 

 fennicus; mutta myöhempien arveluiden mukaan se olisi aino- 

 astaan pohjoinen, lyhytsiipinen muoto P. fuscipesVä. — P. fn- 

 scipcs on sekä yleinen että laajalle levinnyt kovakuoriainen, 

 ulkopuolella Europpaa olevista löytöpaikoista mainittakoon Sene- 

 gal, Keski-Asia ja Java. Meidän maanosamme etelä- ja keski- 

 osissa se on tavallinen, Etelä-Huotsissa, Tanskassa ja Itämeren 

 maakunnissa harvinaisempi. » 



Stud. A. Backman redogjorde för 



En botanisk resa i Knnsamo sommaren 1902. 



— Se pag. 111. 



Fil. kand. A. J. Silfvenius esitti: 



Suomelle nnden Trichopterin, Beraeodes minnta L. 



»Tämän edustajan Suomelle uudesta Trichopteri-suvusta 

 tapasin viime kesänä Sortavalan pitäjässä useammissa paikoin 

 (Hotinjoki, Tuokslahti ^Vvi; Lohioja, Helylä '-^-ao/^,, ; Turpalammin 

 puro). Samoin löysin lajin siroja kotia yllämainituissa puroissa. 

 — Berceodes minuta L. on Europassa sangen levinnyt ja on ta- 

 vattu m. m. Ruotsissa (Skänessa ja Iiä-Götanmaalla), mutta ei 

 ole mainittu Itämeren maakunnista.» 



