34 Jääskeläinen, Suomelle uudet kalaloiset Laatokasta. 5. XI. 1910. 



lähtöisin). Parasiittiä oli ylläkäsitellyn lisäksi 3 Echino- 

 rhynchus clavaeceps Zed.- eksemplaria suolessa. Tetraco- 

 tyle-lajit, joita Saksan makeanvedeneläimistä tunnetaan 6 — 7 

 lajia, ovat Strigea-suwun lajien toukkamuotoja; minkä lajin 

 toukka-aste T. percae fluuiatilis on ei tiedetä, joka tapauk- 

 sessa täytyy sen täyskasvaneena elää jonkun vesilinnun suo- 

 lessa. Tetracotyle percae fluuiatilis v. Linst. ei ole meillä 

 eikä naapurimaissakaan tätä ennen tunnettu. 



2. Henneguya psorospermica Thél. — Henneguya zschok- 

 kei Gurley- myxosporidiumi on eri paikoista Suomea tun- 

 nettu siian (Coregonus lavaretus L.) ^) ja muikun (Coregonus 

 albula L.) ^) lihasloisena, ja kesällä 1909 olen itse tavannut 

 sen Laatokan nieriistä {Salmo alpinus L.), 4 kystiä yhden 

 kalan mahaseinämästä. Yllämainitun lajin {Henneguya pso- 

 rospermica Thél) onnistuin löytämään viime kesänä (6. V. 

 1910) availlessani haukia {Esox lucius L.). Erään 48,5 cm 

 pituisen, juuri kutemaan alottelevan naaraskalan ovariomu- 

 nien seassa huomasin tällöin lukuisia pallomaisia kystejä, 

 läpimitaten aina 3,i mm, jotka olivat täpösen täynnä yllä- 

 mainittua H. psorospermica-nimistä myxosporidiumia. Niiden 

 pituus oli keskimäärin 0,o26 mm. Kirjallisuudessa ^) maini- 

 taan loisen melkein aina sijaitsevan kalojen kiduksissa (ta- 

 vallisesti ahvenen ja hauin). Huomaamani olinpaikka hauin 

 ovariossa lienee satunnaisempi. Mainitun haukieksemplarin 

 muita parasiitteja olivat: kiduksissa runsaasti loiskopepodia 

 Ergasilus sieboldii v. Nordm., ruumiinontelossa ja mätijoukon 

 seassa yhteensä 32 Bothriocephalus /aiiis-toukkaa, suolessa 

 3 Triaenophorus nodulosus Pall.- ja 7 Äscaris mucronata 

 Schrank.-yksilöä mahassa. 



M Levander, Palmen, Luther, Förekomsten af en Myxospo- 

 ridium-avt i muskulaturen hos sikar, Meddel. af Soc. pro Fauna et Fl. 

 Fenn. 24, 1901, siv. 43 ja 187. — Guido Schneider, Ichthyologische 

 Beitr. III, Acta Soc. pro Fauna et Fl. Fenn. 20, N:o 2, 1906, siv. 44. 



2) A. Luther, Über Triaenophorus robustas Olsson und Henneguya 

 zschokkei Gurley als Parasiten von Coregonus albula aus dem See 

 Sapsojärvi, Meddel. af Soc. pro Fauna et Fl. Fenn. 35, 1909, siv. 59. 

 ^) Alphonse Labbé, Sporozoa, Das Tierreich, Lief. 5, siv. 101. 



